ABC

- [eibi:'si:] n 1. азбука; an ~-book буквар; 2. основи, начало; he doesn't know the ~ of his duties той няма елементарно понятие за задълженията си: 3. азбучен указател (и ~ -Guide);~-shop чайна; ~-girl келнерка.

a cappella

- [aekъ' pelъ] a, adv лат. муз. 1. без инструмен тален съпровод; 2. в църковен стил.

a fortiori

- [,ei,fO:rti'O:rai] adv лат. с още по-голямо основание/причина; още по-решително.

a posteriori

- [,ei,pOstiъri'ъ:rai] adv, а лат. апостериори, индуктивно, по индуктивен път; апостериорен, индуктивен.

a priori

- [,ei .praiъ'rai] adv, а лат. априори; априорен.

a-bomd

- ['eibOm] n атомна бомба.

a-level

- ['eilevl] advanced level (еж. advanced 2.).

a1

- [ei] n 1. буквата A; from A to Z от начало до край от край до край, изцяло, напълно; 2. A уч. оценка "отличен"; straight A ам. пьяно отличие; 3. A1 [ei'wan] мор. първокласен (за плавателен сьд); разг. първостепенен, превъзходен: 4. A муз. ла.

a2

- [ei] 1. indefinite article пред гласни и полугласни звуком (напр. a book, a union, a ewe, a yard, a one-volume book) (обикн. не се превежда), 1. един, една, едно (често не се превежда); not ~ нито един/една/едно; not ~ word нито/ни (една) дума; 3. за разпределяне на, за, в (често не се превежда): he gets... ~ day/week, etc. той получава по ... на ден/седмица и пр./дневно/седмично и пр.; one pound ~ dozen (по) една лира дузината; four levs ~ kilo по четири лева килото; fifty lew ~ person по петдесет лева на човек; 4. сьс собствени имена като, който прилича на; he thinks he is ~ Napoleon той се мисли, че е (като) Наполеон: 5. (с all of) еднакъв, един и същ; they are all of ~ size те всички ca еднакви/една и съща големина: 6. известен, някакъв: in ~ measure в известна/някаква стелен; in ~ sense в известен смисъл; 7. някакъв, някой си; ~ Мr В. has come някой си г-н Б. е дошъл: ~ man is asking to see you някакъв човек иска да те види; they were killed to ~ man те бяха избити до един.

aardvark

- ['a:dva:k] n зоол. вид юж.-афр. мравояд.

aardwolf

- ['a:dwulf] n зоол. юж.-афр. животно, подобно на хиена.

aaron

- ['eъrъn] n библ. Арон; ~ 's beard бот. жълт кантарион (Hypericum calycinum); ~'s rod бот. жълт енчец (Solidago); лопен, свещилка (Verbascum thapsus).

ab ovo

- [aeb'ouvou] adv лат. от (самото) начало.

abaca

- ['aebъkъ] n 1. вид бананово дърво, абака (Musa textilis); 2. влакно. добивано от абака, манилски коноп.

abaci

- [] еж. abacus.

aback

- [ъ'baek] adv назад, изотзад; заднишком; taken (all) ~ изненадан. слисан, объркан.

abacus

- ['aebъkъs] n 1. вид сметало; абак(а); 2. арх. абак(а).

abaddon

- [ъ'baedn] n преизподня, пъкъл.

abaft

- [ъ'bа:ft] adv. prep мор. близо (до кормилото); към/по посока'на (задната част на) кораба.

abalone

- [aebъ'louni] n ам. вид морски охлюв (род Наliotis).

abandon

- [ъ'baendъn] г 1. напускам, изоставям; отказвам се от: to ~ a prosecution юр. прекратявам наказателно преследване; 2. зарязвам, занемарявам; 3. refl предавам се/отдавам се изцяло (to на) (отчаяние, страсти и пр.), to ~ o.s. to the idea примирявам се с мисълта/идеята. [] n увлечение, страст; невъздържаност.

abandoned

- [ъ'baendъnd] а 1. изоставен, напуснат, захвърлен; 2. безпътен, развратен, разюздан; yon ~ wretch! мръсник! an ~ woman паднала жена.

abandonment

- [ъ'baendъnmъnt] n 1. напускане, изоставяне; занемаряване: 2. увлечение, невъздържаност, импулсивност; 3. юр. отказ, оттегляне (от, на иск).

abase

- [ъ'beis] 1. понижавам, деградирам; 2. унижавам.

abash

- [ъ'baesh] обик. pas ч засрамвам, сконфузвам; обърквам.

abashment

- [ъ'baeshmъnt] n смущение, стеснение, объркване.

abate

- [ъ'beit] 1. отслабям, намалявам; 2. понижавам. намалявам (цени, даньци); 3. утихвам. стихвам (за буря, епидемия и пр.), 4. отслабвам, понижйвам се (за енергия и пр.), 5. юр. анулирам, отменям, прекратявам, премахвам.

abatement

- [ъ'beitmъnt] n 1. намаляване, отслабване; смекчаване; стихване; 2. отстъпка. намаление (от, на цена. даньци и пр.); 3. юр.- анулиране, отменяне, прекратяване.

abattoir

- ['aebъtwa:] n фр. кланица, скотобойна.

abbacy

- ['aebъsi] n абатство, абатско звание; привилегии и права на игумен/игуменка.

abbe

- ['aebei] n фр. 1. игумен, абат; 2. духовно лице, отец.

abbess

- ['aebis] л игуменка.

abbey

- ['aebi] n \. абатство, манастир; 2. манастирска църква; the А. Уестминстърското абатство.

abbot

- ['aebat] n игумен, абат.

abbreviate

- [a'bri:vieit] г съкращавам (дума и пр.), скъсявам, намалявам.

abbreviation

- [a,bri:vi'eishn] n 1. съкращаване; съкращение, абревиатура; 2. грам. съкратена форма.

abdicate

- ['aebdikeit] г 1. отказвам се от престола, абдикирам; 2. отказвам се от (права, задьлжения и пр.).

abdication

- [aebdi'keishn] n отказване (от престол, яисоки дльжчост, права, задьлжения, отговорност).

abdomen

- [aebdъmen] n анат. коремна облает, корем.

abdominal

- [aeb'dO:minъl] а анат. коремен, абдоминален.

abduct

- [aeb'dлkt] г 1. отвличам, похищавам; 2. анит. отклонявам, отвеждам (за мускул).

abduction

- [aeb'dлkshn] n \. отвличане. похищаване: 2. анат. отклоняване, абдукция.

abductor

- [aeb'dлktъ] n 1. похитител: 2. анат. мускулотвеждач, абдуктор.

abeam

- [ъ'bi:m] adv мор. отстрани, перпендикулярно на кила на кораба; with the wind ~ перпендикулярно на вятъра; right ~ точно вдясно; the lighthouse was ~ of us изравнихме се с фара.

abecedarian

- [eibisi'deъriъn] 1. азбучен; 2. подреден по азбучен ред; 3. основен; елементарен; II.първолаче; прен. начинаещ. abed [ъ'bed] adv на легло, легнал.

abele

- [ъ'bi:l] n бот. бяла топола (Populus alba).

aberdeen

- [aebъ'di:n] n 1. шотландска порода говеда без рога (к ~ Angus): 2. вид шотландски териер (ы ~ terrier).

aberrance

- [ъ'berъns(i)] n \. отклонение от правилния път; прегрешение: 2. биол. отклонение от нормалния тип, анормалност.

aberrant

- [ъ'berъnt] а 1. отклоняваш ("е/отделящ се от нормалния път: 2. биол. отклоняващ се от нормалния тип. нетипичен, анормален.

aberration

- [aebъ'reishn] n 1. отклоняване, отклонение; нарушение; 2. временно загубване на паметта; 3. биол. отклонение, атипичност, анормалност; 4. астр. отклонение, аберация; 5. опт. разсейванс.

abet

- [ъ'bet] r (-tt-) подбуждам, подстрекавам; поовдрявам; съдействувам, насърчавам.

abetment

- [ъ'betmъnt] n подстрекателство; съучастничество; содействие.

abetter

- [ъ'betъ] n подбудител, подстрекател; съучастник.

abeyance

- [ъ'beiъns] n 1. временно бездействие; изчакване; неизвестност; 2. юр. временно прекратяване/ отменяване; отлагане, суспендиране; in ~, fallen into ~ отпаднал от употреба, който вече не се спазва/прилага (за закон, разпоредба, обичай и пр.); the mat-ter is still in ~ въпросът e все още висящ/нерешен; a land in ~ свободна/незаета/безстопанствена земя.

abhor

- [ъb'hO:] v (-rr-) ненавиждам, отвращавам се/гнуся се от, мразя.

abhorrence

- [ъb'hOrъns] n 1. отвращение, погнуса; 2. отвратително нещо, ужас.

abhorrent

- [ъb'hOrъnt] а отвратителен, гнусен, противен, омразен, отблъскващ, ужасяващ.

abidance

- [ъ'baidъns] n 1. пребиваване, престой; 2. спаз-ване, съблюдаване; придържане (to към) (закон, истина и пр.)

abide

- [ъ'baid] v (abode, abided [s'boud, a'baidid] ) 1. стоя, оставам: пребивавам; 2. чакам, очаквам, изчаквам; to ~ o.`s time чакам/ изчаквам удобен момент/слу-чай; чакам да ми дойде времето; 3. to ~ by оставам верен на, държа на; придържам се към, съблюдавам, спазвам; 4. търпя, понасям,издържам(изпитание и пр.).

abiding

- [ъ'baidi¤] а постоянен, траен.

abigail

- ['aebigeil] n камериерка; прислужничка.

ability

- [ъ'biliti] n 1. способност, умение, вещина, кадърност; to the best of my ~ доколкото ми e възможно, според силите/способностите ми; 2. заложба, дарба, дарование, талант; 3. умствени способности, интелигентност; man of great ~ много умен/интелигентен/способен човек; 4. юр. компе-тентност; 5. тьрг. платежоспособност.

abiogenesis

- [eibaiou'djenisis] n биол. самозараждане, абиогенеза.

abject

- ['aebdjekt] а 1. низък, долен, жалък; отхвърлен, низвергнат; 2. унизителен, мизерен, окаян, нещастен; ~ poverty крайна бедност.

abjection

- [ъb'djekshn] n 1. низост, подлеет; 2. унижение; падение.

abjuration

- [aebdjuъ'reishn] n отричане, отказване, отхвърляне (под клетва).

abjure

- [ъb'djuъ] v отричам се/oтказвам се от, отхвърлям (обик. под клетва).

ablative

- ['aeblъtiv] грам. I. аблативен; II.аблатив.

ablaut

- ['aeblaut] n ез. отглас, аблаут.

ablaze

- [ъ'bleiz] а predic, adv 1. пламнал, лумнал; пламтящ, горящ, в пламъци; to set a house ~ подпалвам къща; to be ~ светя, горя; блестя; 2. силно възбуден; горящ от желание; ~ with anger вбесен, побеснял от яд.

able

- ['eibl] а 1. способен, кадърен; умел, сръчен, ловък; здрав, годен; ~ to pay платежоспособен; ~ to vote имащ право да гласува; ~ in body and mind юр. физически и умствено здрав; ~ piece of work добре свършена работа; 2. компетентен; 3. талантлив, на-дарен; 4. to be - (to с inf) мога, в състояние съм, имам възможност; 5. юр. имащ право да завеща-ва/наследява.

able-bodied

- [eibl'bodid] а физически силен/здрав; годен за военна служба; ~ seaman мор. моряк от първа категория.

abloom

- [ъ'blu:m] a predic, adv цъфтящ, разцъфтяващ, разцъфтял, в разцвет.

ablush

- [ъ'blлsh] a predic, adv зачервен; изчервявайки се, смутено.

ablution

- [ъ'blu:shn] n 1. обик. pl рел. измиване, очистване; to perform o.'s ~s шег. 1. измивам се; 2. тех. про-миване, промивка; 3. течност, служеща за проми-ване/очистване; 4. pl умивалня, тоалетна (в лагер, кораб и пр.).

ably

- ['eibli] adv умело, ловко, сръчно; компетентно.

abnegate

- ['aebnigeit] v отричам/отказвам(се от); не приз навам, отхвърлям; to ~ o.'s religion отказвам се от вярата си.

abnegation

- [aebni'geishn] n 1. отричане, отказване; 2.себеотрицание; самопожертвувание.

abnormal

- [ъb'nO:ml] а неправилен, необичаен, анорма лен, противоестествен; ~ psychology психопатология.

abnormity

- [aeb'nO:miti] n 1. неправилност, ненормал ност; 2. аномалия; 3. изрод, урод.

aboard

- [ъ'bO:d] adv 1. на борда, на/в кораба/самолета, ам. и в автобуса/влака; all ~ ! качвайте се! welcome ~ ! добре дошли на борда! 2. мор. отстрани; to keep the land ~ плувам все покрай брега; to lay ~ акос тирам. [] prep на борда на, на, в (кораб, самолет и пр.), ~ a train/bus ам. във влак/автобус; ~ a camel разг. яхнал kамила: to fall/run ~ a ship сблъсквам се с кораб.

abode

- [ъ'boud] n жилище; дом, къща; местопребива-ване; to take up o.'s ~ with s.o. отивам да живея/ заселвам се при някого; place of ~ постоянно мес-тожителство; of/with no fixed ~ без постоянно жи лище. [] еж. abide.

abolish

- [ъ'bOlish] v отменявам, премахвам, анулирам (обичай, закон и пр.); унищожавам; закривам (учреждение и пр.).

abolishment

- [ъ'bOlishmъnt] n отменяване, премахване; унищожаване; закриване.

abolition

- [aebO'lishn] n отменяване (на закон), унищожа ване; премахване (на обичай); ист. премахване на робството.

abolitionism

- [aebO'lishъnizm] n ист. аболиционизъм (дви жение в подкрепа на освобождаването на негрите в САЩ).

abominable

- [ъ'bOminъbl] а 1. отвратителен, противен, гаден; ненавистен, омразен; 2. разг. неприятен, лош (за време, храпа и пр.).

abominable Snowman

- [ъ'bOmmъbl'snoumъn] n снежният човек в Хималаите, йети.

abominate

- [ъ'bOmineit] v 1. отвращавам се/гнуся се от; ненавиждам; 2. разг. не обичам (с ger).

abomination

- [ъ,bOmi'nеishn] n 1. отвращение, погнуса (of от), ненавист; to hold s.th.in ~ изпитвам отвращение от/към нещо; 2. отвратително нещо, гадост, мер зост; this coffee is in ~ това кафе е нещо отврати телно; s.o.'s pet ~ най-противното нещо на някого.

aboriginal

- [,aebъ'ridjinъl] I. а първичен, местен, туземен, автохтонен; II.местен жител, абориген, автохтон, туземец.

aborigines

- [aebъ'ridjin:z] n pi местно/коренно население, аборигени, автохтони.

abort

- [ъ'bO:t] v 1. помятам, абортирам; 2. прен. пре търпявам неуспех/крах; 3. биол. закърнявам, оста-вам неразвит; 4. ставам безплоден; 5. спирам раз-витието на (и на болест), 6. осуетявам; 7. ав., косм. не успявам да завърша, оставам незавършен (за полет); to ~ a space mission прекратявам/отменям космическа програма поради-техническа неизправ ност; унищожавам/изоставям космическа ракета. [] n ав.. косм. неуспял/прекратен/прекъснат полет; отменяне на изстрелване на ракета/излитане на комически кораб.

aborted

- [ъ'O:tid] а биол. закърнял, недоразвит.

abortion

- [ъ'bO:shn] n. 1. аборт, помятане; преждевременно прекъсване на бременност; 2. недоносче; изрод, из чадие; 3. прен. несполука, неуспех; 4. биол. прекра тяване на нормалното развитие, недостигане до зря лост; недоразвит орган.

abortionist

- [ъ'bO:shъnist] n лице, косто извършва/причи нява (незаконен) аборт.

abortive

- [ъ'bO:tiv] а 1. преждевременен (за раждане); 2. неуспешен, безплоден, несполучлив; неуспял; ~ scheme план, осъден на неуспех; to render a plan ~ провалям/осуетявам план; ~ effort напразно/без-успешно усилие; 3. биол. недоразвит, закърнял.

abound

- [ъ'baund] v изобилствувам.пълен съм, богат съм (in, with, с, на); the river ~ s in fish реката e пълна с/гъмжи от риба; to ~ in courage много съм смел; to ~ with evidence изобилствувам с данни/факти.

abounding

- [ъ'baundi¤] а. изобилствуващ, (из)обилен, богат (in с, на).

about

- [ъ'baut] adv 1. наоколо, в кръг; тук-там; нався къде; runwurs are ~ носят се слухове, говори се; there is measles ~ има много (заболявания от) шарка; 2. приблизително, почти, горе-долу; the work is ~ done работата е на привършване; it is ~ time! upoн. май чс е време! крайно време е! 3. назад, в обратна посока; to be ~ навъртам се наоколо; is he still ~ ? той все още ли е тук? не е ли напус нал/излязъл? to be (out and) ~отново съм на крака и излизам (след боледуване), to be up and ~ станал съм и съм се заловил за работа; all ~ навсякъде; a long way ~ голямо заобикаляне. [] prep 1. около, край; 2. за, относно, по; what/how ~ ...? разг. а...? ами .-.? какво ще кажеш за ...? what ~ a game of bridge? да изиграем ли/хайде да изиг-раем един бридж; what is it all ~ ? за какво се отнася? he explained to us what his invention is all -той ни обясни същността на изобретението си; 3. из, по; 4. в, при, у, с; I have no money ~ me нямам пари у себе си; there is no vanity ~ her у нея няма суета; she has s•th, ^ her у нея има нещо (което прави силио впечатление); he has nothing ~ him у него няма нищо/той не представлява нищо особено; 5. около, приблизително, към; it will coet you ~ five pounds това ще ти струва към/около 5 лири; 6. to be ~ s.th. зает/ангажиран съм с/върша нещо; while we are ~it тъкмо говорим за/правим това; what are you ~ ? какво правиш? с какво се занимаваш? to go/set ~ s, th. залавям се за/започвам да върша нещо; mind what you are ~ ! внимавай! опичай си ума! 7. to be ~ (to да с inf) имам намерение, каня се, готвя се; I was ~ to go тъкмо се канех да тръгна; what were you ~ to say? какво щяхте да кажете?

about-face

- [ъ'baut feis] v завъртам се кръгом (и ~ -turn) [] n обрат, рязка/пълна промяна (в положение, убеждения, дьржание и пр.).

above

- [ъ'bлv] adv 1. горе, по-горе, отгоре; the powers ~ небесните сили; 2. нагоре. [] prep 1. над, отгоре на, по-високо от;~ o.'s head не по силите/възможностите ми (за разбиране), this is ~ me това не мога да го разбера/проумея; ~ suspicion извън всяко подозрение; ~ o.'s station не-подобаващо/неподхождащо за положението ми; 2. над, повече от, свръх; to live o`s means живея по-нашироко от възможностите си; ~ all най-вече, особено, над/преди всичко; 3. по-назад от; по-рано от; to be ~ o. s. ликувам, в поэишено настроение съм; to get ~ o. s. ставам самомнителен; повишава ми се самочувствието. [] I. а горен, споменат/посочен/написан по-горе; II. я.' the ^ гореказаното, споменатото по-горе.

above-board

- [ъ'bлv,bO:d] adv прямо, честно, открито. [] а прям, честен, открит.

above-cited, -mentioned

- [ъ'bлv.saitid.-.menshand] а горепо сочен, гореспоменат.

above-ground

- [ъ'bлv,graund] а 1. надземен, който се из вършва на повърхността; 2. жив.

abracadabra

- [aebrъkъ'daebrъ] n 1. заклинание; 2. без смислица.

abrade

- [ъ'breid] v 1. изтърквам, изтривам; изтъргвам; износвам; 2. ожулвам; одирам (кожа); 3. излъсквам, полирам, шлайфам.

abraham

- ['eibrъhaem] n библ. Аврам.

abrasion

- [ъ'breijn] n 1. изтъркване, изтриване; изстърг-ване; протъркано/ожулено място; ~ marks фот. драскотини; 2. геол. отмиванe/разрушаване на брегове (от вода), абразия; 3. тех. шлифовка; 4. тех. изтриване, износване; 5. мед. абразио, кюртаж.

abrasive

- [ъ'breisiv] I. а 1. изтъркващ, изтриващ, из-стъргващ; 2. геол. свличащ, отмиващ, абразионен; 3. тех. шлифоващ, абразивен; 4. прен. дразнещ; оскърбяващ; II.средство за шлифованс, абразив.

abreact

- [aebri'aekt] v псих. отрeагирвам.

abreaction

- [aebri'aekshn] n псих. отреагирване.

abreast

- [ъ'brest] adv родом, един до друг, на един ред, рамо до рамо; прен. на едно ниво; to keep ~ of/with вървя в крак с, в течение съм на, не изоставам от; to be ~ of a ship мор. изравнявам се с кораб; to march four ~ маршируваме в редици по четирима.

abridg(e)ment

- [ъ'bridjmъnt] n 1. съкрашаване, скъсяване; съкращение; резюмиране; 2. съкратено издание; резюме. 3. ограничаване, намаляване; ограничение, намаление.

abroach

- [ъ'broutsh] adv, a predic отворен; to set a cask ~ отварям бъчва, поставям канелка (на бьчва); to set ~ прен. разпространявам; пораждам.

abroad

- [ъ'brO:d] adv 1. в чужбина, в странство, зад гра ница; 2. на открито, извън къщи; to venture ~ осме лявам се/престрашавам се да изляза; 3. на длъж и шир, навсякъде; there is a rumour ~ носи се слух; to get ~ разпространявам се, разчувам се (за слух); 4. в заблуда, в грешка; to be all ~ 1) заблуден/ неосведомен съм; 2) обърквам се, оплитам конците.

abrogate

- ['aebrъgeit] v отменям, анулирам (закон и пр.).

abrogation

- [.aebrъ'geishn] n отменяване, анулиране.

abrupt

- [ъb'rлрt] а 1. рязък, отсечен, груб; 2. внезапен, ненадеен; крут; to come to an ~ end внезапно пре късвам/свършвам; 3. разпокъсан, несвързан (за стил); 4. безцеремонен; 5. отвесен, стръмен.

abruptly

- [ъb'rлptli] adv 1. рязко, отсечено; 2. внезапно; 3. разпокъсано, несвързано; 4. стръмно.

abscess

- ['aebsis] n 1. гнойно възпаление, загнояване. абсцес; 2. тех. шупла (в метал).

abscissa

- [ъb'sisъ] n (р1-as [-ъz], -ae [-i:] ) мат. абсциса.

abscond

- [ъb'skOnd] v избягвам, изчезвам (обик. след кражба); укривам се (от сьда), разг. офейквам, из-ларявам се.

absence

- ['aebsъns] n 1. отсъствие; ~ without leave воен. самоволно отлъчване, самоотлъчка; sentenced in o.'s ~ осъден задочно; 2. липса; in the ~ of по липса на; 3. разсеяност, невнимание; to have fits of ~ из-падам от време на време в състояние на разсеяност.

absent

- ['aebsъnt] а 1. отсъствуващ, липсващ; those ~ отсъствуващите; ~ without leave воен. самоотлъчил се; to be ~ отсъствувам, няма ме; 2. разсеян; in an ~ way разсеяно.

absent-minded

- ['aebsъnt'maindid] а разсеян, несъередо-точен.

absentee

- [aebsъn'ti:] n човек, който отсъствува/стои на-страни от нещо; ~ landlord земевладелец, който не живее при/на имота си.

absenteeism

- [aebsъn'ti:izm] 1. непосещаване на събра-ния и пр.; 2. често отсъствие от работа без ува-жителни причини; 3. живеене далеч от имота/зе-мята.

absently

- ['ъbsъntli] adv разсеяно.

absinth(e)

- ['aebsinҐ] n 1. абсент; 2. бот. пелин (Artemi-sia).

absolute

- ['aebsOlu:t] a 1. абсолютен, пълен, безусловен; неограничен; 2. грам. независим, самостоятелен; 3. пол. самовластен; 4. чист, неподправен, без примеси; ~ alcohol чист спирт; 5. положителен, несьмнен, безусловен; ~ truth несьмнена истина.

absolutely

- ['aebsaluitli] adv 1. абсолютно, напълно, безусловно, съвършено; неограничено; 2. грам. самос-тоятелно; 3. разг. разбира се, непременно; без друго, просто/точно така (в отговор на вьпрос).

absolution

- [aebsO'lu:shn] n 1. цьрк. опрощение на грехо-вете; 2. юр. оправдание, оправдателна присъда; освобождаване (от наказания, задьлжения и пр.).

absolutism

- ['aebsalurtizm] n 1. пол. абсолютизъм, само-държавие, неограничена власт; 2. фил. абсолютизъм.

absolutist

- ['aebsaluitist] n 1. пол. привърженик на абсолютизма; 2. фил. абсолютист.

absolve

- [ъb'zOlv] v прощавам, опрощавам, освобождавам (of, from от) (грехове, вина, отговорност, задьлжение и пр.).

absorb

- [ъb'sO:b] v гълтам, поглъщам, поемам, поливам, абсорбирам (и преч.); ~ed in thoughts погълнат от мисли; to listen with ~ed interest слушам всецяло погълнат/с голям интерес.

absorbability

- [ъbsO:bъ'biliti] n поглъщателна способност.

absorbable

- [ъb'sO:bъbl] а поглъщаем.

absorbed

- [ъb'sO:bd] а погълнат, потънал (in от, в) (мисли и пр.).

absorbent

- [ъsb'sO:bъnt] ,1. а попиващ, поглъщащ, хигроско-пичен; ~ cotton = cotton wool 2; II.хим., физ., тех. поглъщателно/попиващо средство, абсорбент.

absorber

- [ъsb'sO:bъ] n 1. абсорбент, абсорбер; 2. амортиза тор, амортисьор, sound ~ тех. шумозаглушител; ауспух.

absorbing

- [ъb'sO:bi¤] а 1. поглъщащ, попиващ; -~ capacity поглъщателна способност; 2. увлекателен, много интересен.

absorption

- [ъb'sO:pshn] n 1. поглъщане (и прен.); попиване, всмукване; абсорбция; 2. погълнатост, задълбоче-ност, вглъбеност .(

abstain

- [ъb'stein] v въздържам се, пазя се (from от); to ~ from meat въздържам се от (ядене на) месо; to ~ from drinking въздържам се от пиене, не пия.

abstainer

- [ъb'steinъ] n 1. въздържател; total ~ пълен въздържател; 2. въздържал се (при гласуване).

abstemious

- [ъb'sti:miъs] а 1. въздържан, умерен (в ядене, пиене и пр.), 2. пестелив, скромен.

abstention

- [ъb'stenshn] n въздържане (from от) (особ. при гласуване); ~s въздържали се (при гласуване).

abstentionist

- [ъb'stenshъnist] n пол. привърженик на по литиката на въздържане от действие.

abstergent

- [ъb`djъпt] n препарат/средство за почис-тване.

abstinence

- ['aebstinъns] n въздържане, въздържаност: to tal ~ пълно въздържание.

abstinent

- ['ъbstinъnt] а 1. който не пие; 2. умерен, въз държан.

abstract

- ['aebstr kt] а 1. отвлечен, въображаем; аб страктен (и за изкуство, литература), 2. теоретичен. [] n 1. отвлечено понятие, абстракция; in the ~ само по себе си, абстрактно погледнато, на тео рия; to know s.th. in the ~ имам абстрактни/теоре тични познания върху нещо; 2. извлечение, кон спект, резюме. [aeb'straekt] v 1. изваждам; отделям; отнемам: 2. отвличам (внимание и пр.); 3. правя извлечение резюмирам; 4. фил. отделям, откъсвам, абстрахи рам; 5. присвоявам, измъквам, открадвам.

abstracted

- [aeb'straektid] а 1. потънал в мисли, замислен 2. разсеян; 3. отделен; 4. отвлечен.

abstraction

- [aeb'straekshn] n 1. абстракция; 2. отнемане; отделяне; оттегляне; 3. разсеяност, невнимание; with an air of ~ разсеяно; 4. присвояване, кражба.

abstruse

- [aeb'stru:s] а неясен, неразбираем, труден за разбиране.

absurd

- [ъb'sъ:d] а 1. глупав; нелеп; смешен; 2. безсмис-лен, несъстоятелен, нелогичен, абсурден.

absurdity

- [ъb'sъ:diti] n глупост, нелепост, абсурд; глупаво твърдение; неразумна/неуместна постъпка.

abundance

- [ъ'bлndans] n (из)обилие; прен. богатство, охолство; ~ of the heart наплив/изблик на чувства.

abundant

- [ъ'bлndъnt] а (из)обилен; прен. богат; to be ~ изобилствувам; there is ~ time има предостатъч-но време; ~ number голям брой, множество; ~ in изобилствуващ с.

abundantly

- [ъ'bлndъntli] adv изобилие, в изобилие; прен. щедро, богато.

abuse

- [ъ'bju:z] v 1. злоупотребявам с; 2. оскърбявам, обиждам, ругая; 3. малтретирам; юр. изнасилвам; безчестя; 4. особ. в pass измамвам, излъгвам, из-игравам; заблуждавам; lam not to be ~d by няма да се оставя да ме залъжат/залъгват с. [ъ'bju:s] n 1. злоупотреба; неправда; зло; ~ of administrative authority юр. злоупотреба с власт; ~ of trust юр. служебна злоупотреба/престъпление; 2. ругатни.

abuser

- [ъ'bju:zъ] n 1. човек, който ругае/обижда; грубиян; 2. прелъстител.

abusive

- [ъ'bju:siv] а 1. оскърбителен, обиден; ~ language ругатни; 2, злоупотребяващ; ~ exercise of power злоупотреба с власт; ~ financial practice корупция, подкупничество, рушветчийство.

abut

- [ъ'bлt] v (-tt-) 1. гранича, достигам (обик. с upon) 2. опирам се (against o). [] n стр. подпора, опора, устои.

abutment

- [ъ'bлтъnt] n 1. край; допирна точка; брегови устои; подпора 2. стр. контрафорс.

abutter

- [ъ'bлtъ] n юр. собственик на съседен/граничен имот.

abuzz

- [ъ'bлz] а predic ам. разг. бръмчащ, гъмжащ, за-шумял; the town is ~ with the rumour целият град говори за това.

abysm

- [ъ'bizm] n поет. бездънна пролает, бездна.

abysmal

- [ъ'bizmъl] а бездънен, дълбок; ~ ignorance крайно/безгранично невежество.

abyss

- [ъ'bis] n бездна, пропаст; прен. пъкъл, ад.

abyssal

- [ъ'bisъl] а 1. дълбоководен; ~ depth най дълбоката част на морето; ~ rocks геол. дълбочинни скали; 2. бездънен, дълбок.

abyssinian

- [ъbi'siniъn] I. а.абисински, етиопски; II,абисинец.

acacia

- [ъ'keisha] n акация.

academic

- [aekъ'demik] I. а 1. академически, универси тетски; ~ year учебна година; 2. академичен, чисто теоретичен, абстрактен; 3. сух, педантичен; 4. изк. традиционен; 5, фил. принадлежащ към школата на Платон; II.1. учен, член на научно дружество; 2. pl академични/чисто теоретични аргументи.

academical

- [aekъ'demikъl] 1. а академически, универси тетски; ~ training университетско образование; II.pl университетско/академическо облекло (шапка и наметало), носено при тьржествени случаи.

academician

- [ъ.kaedъ'mishn] n академик, член на акаде мия; член на научно/академично дружество.

academy

- [ъ'kaedъmi] n 1. академия; the (Royal). A. Лон-донската академия на изящните изкуства; ежегодната и изложба; 2. висше учебно заведение; ~ of music музикална академия, консерватория; 3. средно частно учебно заведение; шотл. колеж; ам. пансион; 4. специално учебно заведение, школа; military ~ военно училище; riding ~ школа за езда; 5. the A. фил. школата на Платон.

acanthus

- [ъ'kaenҐъs] n 1. бот. синя шапка, акантус; 2. арх. акант, акантов лист (стилизиран орнамент).

acarid

- ['aekъrid] n акар, червейче, кърлеж (сем. Асаri dae).

acarpous

- [ъ'ka:pъs] а бот. който не дава плод.

accede

- [ъk'si:d] v 1. встъпвам .(в дльжност, владение и пр.) (to); to ~to the throne възкачвам се на престола; 2. присьединявам се (to към); 3. съгласявам се, отстьпвам (to пред).

accelerant

- [ъk'sebrъnt] n ускорител; хим. катализатор.

accelerate

- [ъk'selъreit] v ускорявам; засилвам (се): при давам по-голяма скорост; увеличавам скоростта.

accelerating

- [ъk'selъreiti¤] а ускоряваш; ^ force физ. сила на ускорението.

acceleration

- [ъ.kselъ'reishn] n ускорение; ~ of gravity физ. земно ускорение; negative ~ отрицателно ускорение, забавяне; lightning ^ авт. бързо/рязко потегляне; рязко увеличаване на скоростта.

accelerative

- [ъk'selъrъtiv] а ускорителен, ускоряващ.

accelerator

- [ъk'selъreitъ] n 1. тех. ускорител; педал за газта (на кола), акселератор; to step on the ~ на тискам газта, давам газ; to release the ~ освобож давам педала за газта; 2. хим. катализатор; 3. мно гокамерно оръдие.

accent

- [aekъsnt] n 1. ударение, знак за ударение; муз. акцент; sentence ~ логическо ударение; синтактично ударение; to put ~ on наблягам на/върху; 2. харак терен начин на говорене; произношение, акцент; with a slight ~ of anger с леко раздразнен тон, с леки нотки на раздразнение; 3. pl поет. думи, реч; сти-хове; 4. изк. акцент (светлинен и пр.); 5. мат. знак прим ('). [ъk'sent] v 1. слагам/поставям ударение на/вър ху: 2. произнасям с ударение, подчертавам; изтък-вам; натъртвам, акцентувам.

accentual

- [ъk'sentjuъl] а отнасящ се до ударението; то нически, ритмически.

accentuate

- [ъk'sentjueit] v 1. поставям ударение на; ак центувам; 2. прен. подчертавам; изтьквам; наблягам на; 3. привличам вниманието върху.

accentuation

- [aek.sentju'eishn] n 1. поставяне на ударение; 2. ясно и членоразделно говорене; 3. начин/маниер на произнасяне; произношение, акцент; 4. подчер таване, изтъкване, акцентуване.

accept

- [ъk'sept] v 1. приемам (ост. и с of), допускам, съгласявам се с; приемам; признавам; 2. търпя, при мирявам се с, подчинявам се на (решение и пр.), З. тьрг. акцептирам (чек, полица), 4. юр. поемам (отговорност).

acceptability

- [ъkseptъ'biliti] n приемливост, допусти мост.

acceptable

- [ъk'septъbl] а 1. приемлив, допустим; 2. при ятен, желан, добре дошъл; your cheque was most ~ чекът ти дойде тъкмо навреме.

acceptance

- [ъk'septъns] n 1. приемане, получаване; to beg s.o'.s ~ of s.th. моля някого да приеме нещо; 2. одобрение, приемане, благосклонен прием; 3. об-щоприето значение на дума; 4. тьрг. акцептиране, акцепт.

acceptation

- [.aeksep'teishn] n 1. приемане, благоприятен прием, одобрение; 2. общоприето значение на дума; 3. схвашане, възприемане.

accepted

- [ъ'septid] а 1. общоприет, признат; 2. одоб рен.

acceptor

- [ъk'septъ]1. тьрг. акцептант; 2. хим., физ. акцептор.

access

- ['aekses] n 1. достъп (to до); easy of ~ лесно достъпен, леснодостижим; difficult of ~ труднодос тъпен, труднодостижим; door that gives ~ to a room врата, през която се влиза в стая; to gain ~ to s.o. добирам се до някого; 2. внезапен пристъп/ата-ка (на болест), изблик (на чуства и пр.); 3. прибавя-не, увеличаване, нарастване.

accessary

- [ъk'sesъri] accessory.

accessibility

- [ъ.ksesi'biliti] a 1. достъпност, достижимост; 2. .податли вост.

accessible

- [ъk'sesobl] a 1.достьпен, достижим; the col lection is not ~ to the public колекцията не e открита за посетители; 2. податлив, поддаващ се (to на); ~ to bribery податлив на подкуп, подкупен; ~ to pity милостив, милозлив.

accession

- [ъk'seshn] n 1. прираст; прибавяне, прибавка, увеличение; ~ catalogue каталог на новопостьпили книги; ~ to o.'s income увеличение/добавка към при ходите; there have been many ~s to our party много нови хора се присьединиха към нашата партия; 2. постижение, придобивка; 3. добавка, увеличение; нарастване на стойност и пр.; 4. достъп, допускане; ~ of light/air достъп на светлина/въздух; 5. възкач ване (на престол); встъпване (в дльжност); ~ to power идване на власт; ~ to an estate встъпване във владение на имот;6. юр. присьединяване (to към); признаване на договор/конвенция и пр.; 7. прибли жаване, наближаване, доближаване, достигане; 8. пристъп (на болеет); изблик (на чувства). [] v вписвам (новопостьпили книги и пр.).

accessory

- [ъk'sesъri] а 1. допълнителен.добавъчен; спо магателен; второстепенен; 2. юр. съучастнически; 3. геол. акцесорен. [] n 1. юр. съучастник; ~ to a crime съучастник в престъпление; ~ before the act юр. съучастник, под будител, помагач, съизвършител; ~ after the act юр. съучастник, укривател; 2. допълнителна част, до бавка. аксесоар; детайл от общ план; р1 допълнителни принадлежности (кьм кола, облекло и пр.) 3. pl тех. принадлежности; арматура.

accidence

- ['aeksidъns] n 1. грам. морфология; 2. основа, елементи (ни предмет), прен. първи стъпки в дадена област.

accident

- ['aeksidъnt] n 1. нещастен случай, злополука, катастрофа, премеждие, нещастие; without ~ бла гополучно; ~s will happen стават такива работи, всичко може да се случи/се случва; ~ insurance за страховка срещу злополука; to meet with a fatal ~ умирам при злополука; industrial ^ злополука производството, авария; ~ rate коефициент на про мишлените злополуки; 2. случайност; несъществено обстоястелство/качество; by ~ случайно; 3. нерав ност, гънка (на терен).

accident-prone

- ['aeksidъnt.proun] a 1. с голям брой ава рии/катастрофи: 2. на когото все се случва нещо лошо, кутсузлия.

accidental

- [.aeksi'dentl] I. а 1. случаен, неочакван; 2. до пълнителен, спомагателен; несъществен; второсте пенен; II.1. случайност; 2. случаен елемент, нещо несъществено; 3. муз. случаен/непостоянен хрома тичен знак; знак за алтерация; 4. pl изк. случайни светлинни ефекти.

accidentally

- [aeksi'dentъli] adv случайно.

accidic

- ['aeksidi] n ленивост; неподвижност; апатия.

accipitrine

- [ъk'sipitrain] а 1. зоол. ястребов; 2. прен. орлов (за поглед и пр.), 3. хищен, хищнически.

acclaim

- [ъ'kleim] v 1. акламирам, одобрявам бурно/ възторжено, аплодирам; приветствувам; 2. посре щам с акламации; приемам/провъзгласявам с бурно одобрение. [] n възторжен вик, одобрение, приветствие, ак ламация.

acclamation

- [.aeklъi'meishn] n бурно одобрение, аклама ция.

acclamatory

- [ъ'klaemъtъri] а одобрителен, приветствен.

acclimate

- [ъ'klaimъt] ам. acclimatize.

acclimatization

- [ъ.klaimъtai'zeishn] n аклиматизация.

acclimatize

- [ъ'klaimъtaiz] v аклиматизирам, приспосо бявам към друг климат/условия; to get/become ~d аклиматизирам се; прен. привиквам, свиквам.

acclivity

- [ъ'kliviti]стръмнина, нанагорнище.

accolade

- ['aekъleid] n 1. муз. аколада; 2. ист. обредно докосване със сабя при посвещаване в рицарство, аколада; 3. одобрение, похвала, висока награда.

accommodate

- [ъ'kOmъdeit] v 1. приспособявам, приго дявам, пригаждам; 2. настанявам, подслонявам; давам квартира на; to be well ~ d живея в удобно жилище; 3. разквартирувам (войска и пр.); 4. побирам (за салон, кола и пр.); 5. правя услуга/услужвам на; 6. давам, снабдявам, доставям; to ~ s.o. with a loan давам заем на някого; 7. сдобрявам, помиря вам; примирявам; to ~ differences изглаждам раз личия/разногласия; 8. съгласувам (се)/ съгласявам (се) с; 9. физиол. приспособявам (се), акомодирам (се).

accommodating

- [ъ'kOmъdeiti¤] а 1. услужлив, любезен; 2. сговорчив, разбран; in an ~ spirit в дух на раз бирателство; 3. приспособяващ се, пригаждащ се.

accommodation

- [ъkOmъ'deishn] n 1. приспособяване, при годяване; 2. помещение, квартира; overnight ~s (условия за) пренощуване/преспиване; 3. настаня ване, подслоняване, разквартируване; 4. ам. р1 храна и квартира; 5. съгласуване; сговорчивост; to come to an ~ постигам съгласие/компромисно решение; 6. сдобряване, помиряване, изглаждане на разно гласия; 7. удобство, улеснение; 8. любезност, услуж ливост; 9. заем; 10.физиол. акомодация; 11. accommodation bill.

accommodation address

- [ъkOmъ'deishn ъ.dres] n адрес, по сочен при невъзможност/нежелание да се даде по стоянният адрес.

accommodation bill

- [ъkOmъ'deishn.bil] n фин. фиктивна полица.

accommodation ladder

- [ъkOmъ'deishn,laedъ] n мор. бордова стълба, достигаща до водата.

accommodation road

- [ъkOmъ'deishn.roud] n частен път.

accommodation train

- [ъkOmъ'deishn,trein] n ам. местен път нически влак, който спира на всички спирки.

accompaniment

- [ъ'kлmpъnimъnt] n 1. придружаване, съ провождане; 2. муз. съпровод, акомпанимент; to the ~ of с акомпанимент на; 3. прибавка, притурка; 4. съпътствуващо обстоятелство.

accompanist

- [ъ'kлmpъnist] n акомпанятор.

accompany

- [ъ'kлmръni] v 1. придружавам, съпровож дам; съпътствувам; 2. муз. съпровождам, акомпа нирам; пригласям.

accomplice

- [ъ'kOmplis] n юр. съучастник (в престьпление и пр).

accomplish

- [ъ'kOmplish] v завършвам, свършвам; изпъл нявам, осъществявам, постигам, реализирам; до веждам докрай.

accomplishable

- [ъ'kOomplishъbl] а постижим, изпълним.

accomplished

- [ъ'kOmplisht] а 1. извършен, свършен, осъ ществен; ~ fact свършен факт; 2. добре подготвен, квалифициран; талантлив, изкусен, вещ (за пианист и пр.), 3. изискан, образован, културен.

accomplishment

- [ъ'kOmplishmъnt] n 1. изпълнение; ось ществяване, реализиране; 2. постижение, завоева ние; difficult of ~ трудно постижим/осъществим; 3. умение, сръчност.вещина; талант; to have many ~ s умея да правя много неща; 4. pl изисканост.

accord

- [ъ'kO:d] n 1. съгласие; мир; хармония; with one ~ единодушно; of o.'s own ~ доброволно; по своя собствена инициатива; to be in ~ /out of ~ with s.th. съгласен съм/не съм съгласен с нещо; to bring into ~ съгласувам, постигам/установявам съгласие меж ду; 2. съглашение, споразумение; уреждане. [] v 1. съгласувам (се), съответствувам, отгова рям (with с, на); хармонирам; 2. оказвам, давам отдавам; изпълнявам, удовлетворявам (молба и пр.).

accordance

- [ъ'kO:dъns] n 1. съгласие; съответствие; съ-образност; in ~ with в съгласие с, според, съгласно: 2. даване, оказване; изпълняване, удовлетворяване.

accordant

- [ъ'kOdъnt] а в съгласие, хармониращ, отго варящ; съгласуван (with).

according

- [ъ'kO:di¤] в смет. 1. ~ to според, съгласно, по, в съгласие с; съобразно с; 2. ~ as според както. според това, дали; съобразно с това, как.

accordingly

- [ъ'kO:di¤li] adv 1. съответно; съобразно с това; 2. следователно, и така.

accordion

- [ъ'kO:diъn] n муз. акордеон.

accordion plicated

- [ъ'kOdiъn.pli:tid] а ситно плисиран.

accordionist

- [ъ'kOidiъnist] n акордеонист.

accost

- [ъa'kOst] v 1. обръщам се към, заговарям (обик. не познат човек); 2. заговарям, предлагам се на (мьж за проститутка).

accouchement

- [ъ'ku:shma:n] n (pp. акуширане; раждане, освобождаване от бременност.

account

- [ъ'kaunt] n 1. сметка; отчет; баланс; ~ book счетоводна/сметководна книга; on ~ в предплата; като първа вноска; по сметка; to keep ~s водя книги/сметки; to balance o.'s ~ тьрг. правя баланс; to call/bring to ~ искам/търся сметка, искам обяс нение; to hold to ~ държа отговорен; to give/render an ~ of 1) давам отчет, отчитам се; 2) описвам, разказвам; to settle/square ~s разчиствам/уреждам сметки (и прен.); разплащам се; to take ~ of, to take into ~ вземам под внимание, държа сметка за; to leave out of ~ не вземам под внимание, пренебрег вам; 2. полза, изгода; to find o.'s ~ in s.th. имам полза/изгода/сметка от нещо; to put/turn s.th. to (the best) ~ извличам (възможно най-голяма) полза от нещо, използувам нещо (напълно), to good ~ ,to o.'s ~ изгодно, в своя полза; 3. отчет; описание, разказ; обяснение; to give a good ~ of o.s. представям се добре; by his own ~ по собствените му думи, според самия него; by all ~ s както казват всички, по ду-мите на всички; 4. опис; to take an ~ of описвам, правя опис/списък на, инвентаризирам; 5. само в изрази важност, значение; competitors of little ~ без опасни конкуренти; man of no ~ ам. no ~ man незначителен човек; of small ~ маловажен; to make much ~ of отдавам голямо значение на; to make little ~ of не отдавам голямо значение на, смятам за маловажен; to hold o.'s life of little ~ не ценя много живота си; not to hold of much ~ нямам ви соко мнение за; to be (reckoned) of some/small ~ счи тан съм за важен/маловажен; 6. в изрази причина; on ~ of поради, заради; on what ~ ?по каква при чина? защо? по какъв повод? on пo ~, not on any ~ в никакъв случай, по никакъв начин; on all ~s непременно, при всички случаи; on o.'s own ~ за/заради себе си; на своя глава, самостоятелно; to go to o.'s (long) ~ умирам, отивам на оня свят; the last/great ~ рел. страшният съд. [] v 1. давам сметка, отговарям; обяснявам; ста вам причина, докарвам (for); there is no ~ittg for preferences/tastes вкусове различии, разни хора, раз ни вкусове; there is no ~ing for it това e необяснимо; 2.считам за; to be ~ed rich минавам за богат; to ~ o.s. lucky считам се за щастлив; 3. to ~ for уби вам; ликвидирам, справям се с.

accountability

- [ъ'kauntъ'biliti] n 1. отговорност; 2. фин. подотчетност.

accountalrie

- [ъ'kauntъbl] a 1. отговорен (to пред, for за); който e причина (for); 2. обясним; 3. фин. подот четен.

accountancy

- [ъ'kauntъnsi] n счетоводство, сметковод ство.

accountant

- [ъ'kauntъnt] n счетоводител; отчетник; cer tified рublic: ~ заклет експерт-счетоводител.

accounting

- [ъ'kaunti¤] n счетоводство; отчетност.

accoutre

- [ъ'ku:tъ] v обличам, стягам, еки пирам; воен. снаряжавам.

accoutrements

- [ъ'ku:tъmъnts] n pi 1. воен. лично снаря жение; 2. шег. парадно облекло, премяна.

accrb(ic)

- [ъ'sъ:b(ik)] а 1. стипчив, тръпчив; 2. саркастичен, критичен; язвителен; хаплив.

accredit

- [ъ'kredit] v 1. акредитирам (дипл. представи тел), упълномощавам; 2. приписвам, вярвам, че има (s.th.to s.o.,s.o. with s.th.~ някому нещо,); 3. приз навам (висше учебно заведение и пр.), 4. вярвам; 5. потвърждавам; утвърждавам; (някого).

accredited

- [ъ'kreditid] а 1. акредитиран; упълномощен; 2. официално признат; достоверен; 3. отговарящ на стандарта, стандартен, качествен.

accrete

- [ъ'kri:t] v 1. сраствам се, прилепвам; 2. увеличавам; нараствам, придавам (to). [] а бот. сраснал, сраснат.

accretion

- [ъ'kri:shn] n 1. прираст; увеличение; натрупване; 2. срастване.

accretive

- [ъ'kri:tiv] а нарастващ, увеличаващ се; натрупващ се.

accrue

- [ъ'kru:] v 1. полагам се, падам се; 2. произхождам, идвам, произлизам, произтичам; 3. увеличавам се,нараствам, натрупвам се; interest ~s ftom today лихвите текат от днес.

acculturation

- [ъ.kлltshъ'reishn] n соц. възприемане на чужда култура; привикване (на дете) към културна/социална среда.

accumbent

- [ъ;kлmbъnt] а излегнат, полегнал.

accumulate

- [ъ'kju:mjuleit] v натрупвам (се); събирам (се); увеличавам (се).

accumulation

- [ъ,kju:mju'leishn] n 1. натрупване; събиране; увеличаване; primitive ~ ик. първоначално натрупване; 2. куп, маса; натрупване.

accumulative

- [ъ'kju:mjulъtiv] a 1. който се събира/натрупва; нарастващ; 2. кумулативен; 3. с плюшкиновски наклонности; алчен.

accumulator

- [ъ'kju:mjuleitъ] n 1. събирач, колекционер; човек с плюшкиновски наклонности; 2. тех. аку мулатор; акумулаторна батерия; 3. сметачна ма шина; автоматична каса; 4. хидр. колектор.

accuracy

- ['aekjurъsi] n точност, прецизност; правилност.

accurate

- ['aekjurъt] а точен, прецизен; верен, правилен; to be quick and ~ at figures смятам бързо и точно.

accursed

- [ъ'kъ:sid] a 1. прокълнат; 2. разг. проклет; отвратителен, омразен.

accusal

- [ъ'kju:zl] n обвинение.

accusation

- [.aekju'zeishn] n 1. обвинение; 2. юр. обвини телен акт.

accusative

- [ъ'kju:zъtiv] грам. 1. а винителен; II.винителен падеж.

accusatory

- [ъ'kju:zъtъri] а обвиняващ, обвинителен.

accuse

- [ъ'kju:z] v обвинявам, виня (of в, of с ger в/за = това, че).

accuser

- [ъ'kju:zъ] n обвинител.

accusingly

- [ъ'kju:zi¤li] adv с укор, укорително, обвини телно.

accustom

- [ъ'kлstъm] v свиквам, привиквам; приучвам (to към, на).

accustomed

- [ъ'kлstъmd] а 1. привикнал, свикнал (to); to get ~ to s.th. свиквам/привиквам с нещо; 2. обик новен, обичаен, привичен; in their ~ manner по обичайния за тях начин.

ace

- [eis] n 1. карти ас(о), туз, бирлик, единица; 2. ек, едно (на табло); 3. прен. ас, звезда; шампион; 4. тенис и пр. сервис/удар, който противникът не може да отблъсне; точка, спечелена с един удар; 5. attr отличен, първокласен; ~ up o.'s sleeve, ам. ~ in the hole скрит коз/преимущество/довод; within an ~ of насмалко, почти; I was within an ~ of being killed насмалко/само дето не ме убиха.

acedia

- [ъ'si:diъ] accidie.

acentric

- [ъ'sentrik] а ацентричен, без център; нецентри ран.

acephalous

- [ъ'sefъlъs] а 1. без глава; 2. прен. без вожд/ ръководство.

acerbity

- [ъ'sъ:biti] n 1. стипчивост, тръпчивост; 2. саркастичност, сарказъм; язвителност, хапливост.

acetate

- ['aesiteit] n xuм. ацетат.

acetic

- [ъ'si:tik] а хим. оцетен.

acetone

- ['aesitoun] n ацетон.

acetylene

- [ъ'setili:n] n хим. ацетилен.

ach

- [] v 1. боли; to be aching all over всичко ме боли; it makes my heart ~ сърцето ме боли, тьжно ми става; 2. стремя се страстно/непреодолимо, жадувам, копнея (for към, за).

ache

- [eik] n 1.болка (и преч.) to be all ~sand pains всичко ме боли; 2. (силен) копнеж.

achievable

- [ъ'tshi:vъbl] а достижим, постижим; осъществим; изпълним.

achieve

- [ъ'tshi:v] v постигам, достигам; осъществявам, реализирам; извършвам.

achievement

- [ъ'tshi:vmъnt] n 1. постижение; преч. подвиг; 2. постигане, достигане; осъществяване; извършване.

achilles

- [ъ'kili:z] n мит. Ахил(ес); ~ heel, heel of ~ преч. ахилесова пета, уязвимо/слабо място.

achromatic

- [aekrou'maetik] а 1. опт. безцветен, неоцветен, ахроматичен; 2. муз. ахроматичен.

achromatism

- [ъ'kroumъtizm] n опт. безцветност, ахроматизъм.

acicula

- [ъ'sikjulъ] n (pi -lae [-li:]) -лат. бот., зоол.. хим. игла, иглица.

acid

- ['aesid] I. а 1. кисел; 2. хим. кисел, киселинен; ~ test проба за кисела реакция; преч. сериозно/решаващо изпитание; 3. преч. остър, рязък, язвителен; II.1. хим киселина; 2. язвителна забележка/кри тика и пр.; 3. si. наркотик (особ. LSD); - head наркоман.

acidify

- [ъ'sidifai] v 1. хим. окислявам (се); 2. подкиселявам.

acidity

- [ъ'siditi] n 1. хим. киселинност; 2. язвителност, хапливост.

acidproof

- ['aesidpru:t] а киселиноустойчив.

acidulated

- [ъ'sidjuleitid] и 1. подкиселен; 2. преч. кисел; язвителен, хаплив.

acidulous

- ['aesidjulъs] а 1. възкисел; 2. acidulated 2.

acinus

- ['aesinъs] n (pi -ni [-nai]) лат. бот. 1.(отделно зрънце на) сложен плод (кьпича и пр.); 2. семчица на месест плод.

ack-ack

- [aek'aek] n воен. sl. противовъздушна стрелба/ артилерия.

acknowledge

- [ъk'nOlidj] v 1. признавам; приемам; съз навам; давам да се разбере, че познавам/виждам; to ~ defeat, to ~ o.s. heaten признавам се за победен; 2. потвърждавам; to ~ (receipt of) a letter, etc. по твърждавам получаването на писмо и пр.; to ~ a signal мор. отговарям на сигнал; 3. признателен/бла годарен съм (за); изказвам/изразявам благодарност (за); to ~ a favour изказвам благодарност за направена услуга.

acknowledgement

- [ъk'nOlidjmъnt] n 1. признание; 2. юр. признание, признаване; официална декларация; припознаване (ча извьчбраччо дете) 3. потвърждение (и писмено), 4. благодарност, признателност; in ~ of като благодарност за; ~ of indebtedness признателност, благодарност; to bow o.'s ~ to s.o. благодаря на някого с лек поклон; 5. разписка, квитанция.

aclinic

- [ъ'klinik] а без наклон; ~ line магнитен екватор.

acme

- ['aekmi] n връх, връхна/кулминационна точка, апогей; at the ~ of в апогея/разцвета на, на върха на; ~ of wisdom върховна мъдрост.

acne

- ['aekni] n мед. пришка, ергенска пъпка/пъпки, акне.

acock

- [ъ'kOk] ailv 1. накриво, на една страна, килнат; 2. нащрек; предизвикателно; with ears ~ с наострени уши.

acolyte

- ['aekъlait] n 1. цьрк. псалт; дякон; църковен прислужник; 2. последовател; помощник; новак.

aconite

- ['aekъnait] n 1. бот. самакитка (Aconitum napellus); winter ~ вид кукуряк (Eranthus hyemalis); 2. хим. аконитин: 3. поет. отрова.

aconitum

- [ъ'kOnitъm] aconite 1.

acorn

- ['eikO:n] n жълъд.

acotyledon

- [ъkOti'li:dъn] n бom. тайнобрачно растение.

acoustic(al)

- [ъ'ku:stik(ъl)] и акустичен, звуков, слухов.

acoustics

- [ъ'ku:stiks] n pl с гл. в sing акустика.

acquaint

- [ъ'kweint] v 1. запознавам: to ~ o.s. with запознавам се с; опознавам: to become/get ~ed with запоз навам се с; опознавам; вниквам в: 2. съобщавам, известявам, уведомявам (of за).

acquaintance

- [ъ'kweintъns] n 1. (за)познанство; опознаване: tomake s.o.'s~ , to make the ~ of s.o. запознавам се с някого; he improves on/upon (closer) ~ той печели, като ro опознаеш (по-отблизо); to claim ~ with s.o 1) претендирам, че се познавам с някого; 2) припомням някому, че вече се познаваме; to drop ~ with s.o. скъсвам връзките си с някого; to have a bowing/nodding ~ with s.o. познавам някого бегло; to have a speaking ~ with s.o. познавам се малко с някого, говорим си, като се срещнем; 2. познания, знания (with по, в областта на); 3. познат(и), познайник, познайници; to have a wide circle of ~s, to have a wide ~ имам широк кръг от/имам много познати.

acquaintanceship

- [ъ'kweintъnsship] n 1. (за)познанство; 2. кръг от познати.

acquest

- [ъ'kwest] n 1. acquirement; 2. юр. лично придобито/ненаследено имущество.

acquiesce

- [,aekwi'es] v приемам (мълчаливо/неохотно), не възразявам, съгласявам се (in с); примирявам се.

acquiescence

- [.aekwi'esns] n (мълчаливо/неохотно) съгласие; примирение; to smile ~ усмихвам се в знак на съгласие.

acquiescent

- [.aekwi'csnt] и който приема/се съгласява мълчаливо/неохотно; невъзразяващ; примирен; примирителен.

acquirable

- [ъ'kwaiъrъbl] а достижим, постижим; който може да се достави/намери.

acquire

- [ъ'kwaiъ] v 1. придобивам, добивам; сдобивам се с; спечелвам; постигам, достигам: ~d qualities/characteristics биoл. придобити качества; ~d taste вкус/нещо, с което постепенно се свиква; нещо, към което постепенно се придобива вкус; 2. научавам, усвоявам (език и пр.).

acquirement

- [ъ'kwaiъmъnt] n 1. придобивка; 2. постижение; 3. pl знания, култура.

acquisition

- [.aekwi'zishn] n 1. придобивка; придобиване; 2. постижение, завоевание.

acquisitive

- [ъ'kwizitiv] и 1. възприемчив: 2. ламтящ за имот и пари; алчен; користолюбив.

acquit

- [ъ'kwit] v (-tt-) 1. оправдавам, намирам за невинен (of); 2. освобождавам (от задължепие и пр.) (of, from); 3. изпълнявам (задьлжение. обещание) (of); 4. уреждам (сметкa, дьлг); 5. refl проявявам се, държа се; справям се; to ~ o.s. well/ill справям се/държа се добре/зле; to ~ o.s. like a hero държа се/боря се геройски.

acquittal

- [ъ'kwitl] n 1. юр. оправдание, освобождаване от отговорност, оправдателна присъда; 2. изпълнение; уреждане (на сметки и пр.); погасявапе (на дьлг).

acquittance

- [ъ'kwitъns] n 1. acquittal; 2. разписка, квитанция.

acre

- ['eikъ] n 1. акър (около 4 декaрa); 2. pl земя, ниви; 3. pl рaзг. много, голямо количество/брой, сума; God's ~ гробища.

acreage

- ['eikъridj] n повърхност; площ, пространство (изчислено в акри).

acrid

- ['aekrid] а 1. остър,парлив (за вкус, миризма), 2. язвителен, жлъчен, хаплив; ожесточен.

acrimonious

- [aekri'moumъs] а 1. язвителен, жлъчен, хаплив, саркастичен; остър; 2. настървен.

acrimony

- ['aekrimani] n 1. язвителност, жлъчност, хапливост; острота; 2. настървение, ожесточение.

acrobat

- ['aekrъbaet] n акробат.

acrobatic

- [.aekrъ'baetik] а акробатически.

acrobatics

- [aekrъ'baetiks] n pl акробатика; акробатични номера (и прен.).

acronym

- ['aekranim] n дума, образувана от началните букви на други думи.

acropolis

- [ъ'krOpъlis] n'apx. акропол.

across

- [ъ'krOs] adv 1. напреко; през средата, напречно; 2. отвъд, оттатък; от/на другата страна; 3. на кръст; with arms ~ със скръстени ръце; 4. в диаметър; на ширина; river more than a mile ~ река, широка повече от (една) миля. [] prep 1. през; от едйния край до другия; to swim ~ the river преплувам реката; to get/walk ~ the street пресичам улицата; 2. отвъд, оттатък, от/на другата страна на; he lives ~ the street той живее насреща/на другата страна на улицата; 3. напреко на.

across-the-board

- [ъ,krOsъ'bO:d] а обхващащ всички (групи, членове и пр.); всеобхватен; цялостен, повсеместен.

acrostic

- [ъ'krOstik] n 1. лит. акростих; 2. гатанка, при която се отгатват отделните букви и срички на дума.

acrylic

- [ъ'krilik] I. а (поли)акрилен; II. n (поли)акрил.

act

- [aekt] n 1. действие, дело, постъпка, деяние; ~ of God юр. природна стихия/бедствие; ~ of grace помилване, амнистия; to catch/take in the ~ хващам на местопрестъплението; he was in the ~ of firing той тъкмо стреляше; 2. закон, постановление, наредба, указ, декрет, акт; ~ of parliament закон, законодателен акт; 3. акт, документ; I deliver this as my ~ and deed това e написано собственоръчно от мене; 4. театр, действие, акт; 5. номер (в циркова и пр. програма); 6. прен. представление, комедия, поза; to get into the ~ ам. успявам да се включа. [] v 1. действувам; върша, извършвам; правя; държа се, постъпвам; изпълнявам длъжността (as на); I ~ ed for the best направих го за добро/с най-добри намерения; 2. влиая, действувам, оказвам въздействие (on); 3. играя; изпълнявам/играя ролята на; сценичен съм, играя се добре (за пиеса), 4. прен. играя роля на, правя се на, преструвам се на; to ~ the ass/fool/idiot правя се на глупак; act for действувам от името на, представлявам; замествам; act on 1) действу вам/оказвам въздействие на; 2) следвам, изпълнявам (сьвет, заповед и пр.), действувам съобразно/съгласно с; act out 1) театр, изигравам (докрай); 2) проявявам, давам израз на; псих. отреагирвам; 3) претворявам в действие/дела; act over репетирам от край до край; act up 1) не слушам, не мирувам; правя номера; капризнича; фукам се; 2) реагирам; 3) не работя добре, правя беля (за машина), 4) обаждам се (за болка); act upon = act on; act up to действувам съобразно с (принципи, положение и пр.), изпълнявам (обещание и пр.).

acting

- ['aekti¤] а 1. изпълняващ длъжността; временно заместващ; 2. сценичен (за пиеса).

actings

- [] n 1. игра, актьорско майсторство; изпълнение; 2. професия на актьор; ~ copy работен екземпляр на пиеса (с режисьорски указания).

actinia

- [aek'tiniъ] n (pl-s, -niae [nii:]) зоол. актиния, морска анемона/роза.

actinic

- [aek'tinik] а физ., хим. актинов.

actinium

- [aek'tiniъm] n хим. актиний.

action

- ['aekshn] n 1. действие; дейност, деятелност; пол. акция; ~ committee акционен комитет; to take (prompt) ~ вземам (бързи) мерки, действувам (бързо/веднага); line of ~ линия на поведение; man of ~ делови/енергичен човек; to put/set in ~ , to bring/call into ~ привеждам в действие/движение, задвижвам; to come into ~ влизам в действие; in full ~ в пълен ход; 2. дело, постъпка; 3. действие, въздействие, влияние; 4. фабула, действие; the (scene of) ~ is laid in действието се развива в; 5. движения, жестове (па актьор, оратор); 6. походка, ход (на кон); 7. механизъм; действие; функция; 8. юр. съдебен процес/дело (и ~ at law); to bring/lay/enter an ~ against завеждам дело против; to take (legal) ~ against преследвам съдебно; 9. воен. бой, сражение, битка;военни действия: акция; to see ~ участвувам в сражение; ready for ~ в боева готовност; to go into ~ влизам в сражение; прен. започвам/залавям се за работа.

action painting

- ['aekshп,реin¤] n вид абстрактен експресионизъм.

actionable

- ['aekshъпъbl] а юр. подсъден.

activate

- ['aektiveit] v 1. активизирам (се); 2. хим., оиол. активизирам, засилвам; ускорявам; 3. физ. правя радиоактивен; 4. аерирам (канализационни води), 5. ам. воен. формирам (военна единица); пращам на действителна служба.

activation

- [,aekti'vеishп] n активация, активиране.

active

- ['aektiv] I. а 1. деен, активен, енергичен; to become ~ активизирам се; 2. жив, пъргав; оживен (за пазар и пр.); 3. ефикасен; действуващ. в действие; 4. грам. действителен, действен (за залог); 5. воен. действителен; ~ duty/service действителна/бойна служба; 6. радиоактивен; II.грам. действителен/действен залог.

activity

- [aek'tiviti] n 1. дейност, деятелност; 2. енергия, активност, енергичност; живост, пъргавина; 3. оживление (на пазар и пр.); 4. pl занимания; дейности; мероприятия.

actor

- ['aeektъ] n 1. актьор, артист; 2. участник, действуващо лице.

actress

- ['aektris] n актриса, артистка.

actual

- ['aektshuъl] а действителен, истински, реален; конкретен; фактически; (сега) съществуващ, настоящ; in ~ fact всъщност, в действителност; caught in the ~ of a crime хванат на местопрестъплението; ~ cost костуема цена.

actuality

- [.aektshu'aeliti] n 1. действителност, реалност: реално съществувание; 2. pl фактически/действителни условия/обстоятелства.

actualize

- ['aektshuъlaiz] v 1. осъществявам (се), реализирам (се); 2. пресъздавам реалистично.

actually

- ['aektshuъli] adv 1. всъщност/в действителност, фактически; по-право казано; 2. наистина, действително; 3. сега, понастоящем.

actuary

- ['aekt.shиъri] n 1. зшмр. статистик; 2. ост. регистратор, секретар.

actuate

- ['aektshueit] v 1. задвижвам, привеждам в движение 2. подбуждам, подтиквам; 3. ел. възбуждам.

acuity

- [ъ'kju:iti] n 1. острота (особ. нa сетива, ум), проницателност: 2. мед. остър/сериозен характер (на зaболяване).

aculeate

- [ъ'kju:lieit] а бот.. зоол. бодлив, трънлив, с жило.

acumen

- [ъ'kju:mъn] n проницателност, прозорливост; съобразителност; находчивост.

acuminate

- [ъ'kju:mineit] а бот. заострен, островръх.

acute

- [ъ'kju:t] и 1. остър; силен, интензивен; 2. мед. акутен, остър; 3. проницателен, съобразителен; умен; хитър; тънък (за набюдател); 4. остър, пронизителен (за звук); 5. фон. с остро ударение. ad рaзг. съкр. от advertisement.

ad hoc

- [,aed'hOk] a. adv лат. за специална цел; специален: специално: ~ committee специална комисия.

ad infinitum

- [,aed,infi'naitъm] adv лат. до безкрайност; до втръсване.

ad interim

- [,aed'intъrim] а, аdv лат. временен: временно.

ad lib

- [,aed'lib] adv лат. разг. по желание; както искам; неограничено; по избор.

ad libitum

- [.aed'libitъm] ad lib.

ad nauseam

- [.aed'nO:siъm] adv лат. до втръсване.

ad valorem

- [,aedvъ'lO:rъm] adv лат. (изчислено) според стойността.

ad-lib

- [,aed'lib] v (-bb-) разг. импровизирам.

ad-man

- ['aedmъn] n (pi -men) разг. лице, което съчинява търговски реклами.

adage

- ['aedidj] n поговорка, пословица.

adagio

- [ъ'da:djiou] adv а,муз. адажио.

adam

- ['aedъm] n библ. Адам; the old ~ лошите инстинкти у човека, грешникът; I don't know him from ~ нямам понятие кой e, никога не съм ro виждал; ~ 's apple анат. адамова ябълка; ~'s ale/wine вода; ~'s needle бот. юка (Yucca).

adamant

- ['aedъmъnt] n ост. диамант, елмаз; стомана, желязо; heart of ~ кораво/каменно сърце; will of ~ желязна воля. [] твърд, непреклонен; to be ~ to не отстъпвам пред (молби и пр.); to stand ~ on твърдо настоявам/държа на.

adamantine

- [.aedъ'maentain] а 1. adamant 2. твърд като елмаз/желязо.

adamite

- ['aedъmait] n 1. човек, човешко същество; 2. адамит, нудист.

adapt

- [ъ'daept] v 1. приспособявам. пригодявам (to); нагласям; преработвам, адаптирам (for); to ~ a novel for the stage драматизирам роман; 2. приспособявам (се) (to към).

adaptability

- [ъ.daeptъ'biliti] n приспособимост, пригодимост; приложимост (to).

adaptable

- [ъ'daeptsbl] а приспособим, пригодим; подходящ; приложим.

adaptation

- [.aedъp'teishn] n 1. приспособяване (и биол.); свикване; пригодяване (to); 2. преработка, адаптация.

adapter

- [ъ'daeptъ] n 1. тех. адаптор; 2. автор на адаптация.

add

- [aed] v 1. прибавям, притурям; присъединявам; разширявам; пристроявам (to); ~ ed effect допълнителен/още по-голям ефект/въздействие: 2. мат. събирам; add in включвам; прибавям; add on прибавям; снаждам; add to увеличавам; add together събирам; add up 1) събирам; излизам (за сметка, цифра), 2) разг. имам смисъл, изглеждам правдоподобен; водя до известно заключение; 3) ам. съставям си мнение за; add up to 1) разг. равнявам се на, струвам; представлявам; it ~s up to little more than не представлява нищо повече от; 2) разг. знача, означавам; соча към; 3) възлизам на (за сума).

addax

- ['aedaeks] n зоол. вид антилопа.

addend

- ['aedsnd] n мат. събираемо.

addendum

- [ъ'dendъm] n (pi -da [-dъ]) приложение, допълнение, притурка, прибавка.

adder

- ['aedъ] n зоол. 1. пепелянка (Vipera berus); horned ~ усойница (Cerastes cornutas); 2. ам. змия: смок: as deaf as an ~ съвсем глух. [] n сметачна машина: компютър.

adder's tongue

- ['aedъz.tл¤] ; бот. сладка папрат (Polipodium vulgare).

addict

- [ъ'dikt] v (обик. рass.или refl пристрастявам се. свиквам, отдавам се (to към, на), to be ~ed to alcohol/drugs алкохолик/наркоман съм: to be ~ed to study отдал съм се на учение/наука. ['aedikt] n 1. (страстен) привърженик. любител. поклонник (of): прен. роб: 2. наркоман: cocaine ~ кокаиноман.

addiction

- [ъ'dikshn] n пристрастеност. страст: склонност (обик. кьм нещо лошо), наркомания.

addictive

- [ъ'diktiv] a към който човек се пристрастява. без който не може (зa наркотик, лекирство и пр.).

addison's disease

- ['ъdisъnz di'zi:z] n мед. Адисонова болест.

addition

- [ъ'dishn] n 1. .мат. събиране: 2. прибавяне. притуряне; допълване: 3. допълнение. прибавка, притурка: in ~ to в/като допълнение на: освен, покрай.

additional

- [ъ'dishъnъl] и допълнителен, добавъчен: to take ~ care внимавам още повече, полагам особени грижи.

additive

- ['aeditiv] I. a 1. допълнителен, добавъчен: 2. натрупващ се. кумулативен: II.добавено вещество; colour ~ оцветител.

addle

- ['aedl] v 1. разбърквам, размътвам: обърквам: 2. развалям се (за яйце).

addle-brained

- ['aedlbreind] а побъркан, шантав: изкуфял: объркан.

address

- [ъ'dres] n 1. адрес: местожителство: ~ book адресник: 2. реч, обръщение, адрес: 3. ловкост, умение. такт: сръчност: 4. държание. обноски: 5. начин на говорене; polite forms of ~ учтиви обръщения/ форми: 6. pl внимание, ухажване: to pay o.'s ~es to ухажвам. [] v 1. адресирам, надписвам (писмо и пр.); 2. обръщам се към; отнасям се до: държа реч пред, говоря на/пред; отправям (предупреждение, заплиха и пр.); to ~ o.s. to говоря/пиша на: 3. reft залавям се, занимавам се (to за, с); 4. сп. замахвам/приготвям се да ударя (топки).

addressee

- [aedre'si:] n получател, адресат.

adduce

- [ъ'dju:s] v привеждам, изтъквам, давам (доводи и пр.).

adduct

- [ъ'dлkt] v физиол. притеглям, привеждам.

adduction

- [ъ'dлkshп] n 1. привеждане. изтъкване. даване (ни доводи и пр.); 2. физиол. притегляне. привеждане. адукция.

adductor

- [ъ'dлktъ] n анат. привеждач, адуктор (мускул).

adenoidal

- ['aedъ.nOidъl] и 1. мед. аденоиден: страдащ от аденоиди: 2. гъгнив (за глас).

adenoids

- ['aedъnOidz] n pl мед. аденоиди, аденоидни вегетации.

adept

- ['aedept] 1. и умел: опитен, вещ (at, in); II.1. познавач: специалист, експерт (at, in): 2. ост. алхимик.

adequacy

- ['aedikwъsi] n 1.годност, задоволителност. задоволителни качества: 2. съответствие. адекватност.

adequate

- ['aedikwъt] и 1. достатъчен; задоволителен: 2. съответен. съразмерен: подходящ; адекватен: ~ to a post подходящ за даден пост.

adhere

- [ъd'hiъ] v 1. залепвам се, слепвам се, прилепвам се, полепвам (to): 2. придържам се, спазвам; оставам верен, поддържам, приобщен съм (to към, на).

adherence

- [ъd'hiъrъns] n вярност: приобщеност: привързаност; последователност; придържане, спазване (to на, към).

adherent

- [ъd'hiъrant] I. а лепкав; прилепнал; II.привърженик, последовател, поддръжник.

adhesion

- [ъd'hi:jn] n 1. прилепване, слепване; 2. вярност; спазване. придържане; to give o.'s ~ to заявявам, че) поддържам; 3. физ., тех. адхезия, прилепване; 4. мед. срастване; адхезия; 5. бот. срастване.>

adhesive

- [ъd'hi:siv] I. а 1. лепкав, леплив; с лепило; свързващ; ~ tape лейкопласт; скоч, лепенки; ~ plaster лейкопласт: ~ power физ. сила на адхезията; 2. разг. натрапчив, натраплив (за мисьл и пр.); II.1. лепило; цимент; слепяващо вещество; 2. марка с лепило.

adieu

- [ъdju:] n. int сбогом; сбогуване, npoщаване; to hid s.o. ~ сбогувам се с някого; to make o.'s ~ s сбогувам се.

adipose

- ['aedipous] а .хим. мастен; мед. тлъст, тлъстинен.

adiposity

- [.aeedi'pOsiti] n тлъстина; затлъстялост.

adit

- ['aedit] n 1. вход. проход; достъп; 2. мин. хоризонтална галерия.

adjacency

- [ъ'djeisnsi] n близост. съседство.

adjacent

- [O'djeisnt] и 1. близък. близкостоящ, съседен (to): 2. непосредствено предшествуващ/следващ.

adjectival

- [aedjik'taivъl] 1. а грим. употребен като прилагателно; на прилагателно; II.част на речта, употребена като прилагателно.

adjective

- ['aedjiktiv] n 1. грим. прилагателно; 2. attr 1) прилагателен, на прилагателно; 2) зависим, несамостоятелен: 3) тех. нетраен (за боя).

adjoin

- [O'djOin] 1. присъединявам; прилагам; 2. гранича (с), допирам се (до).

adjoining

- [ъ'djOini¤] а съседен; граничещ.

adjourn

- [ъ'djъ:п] 1. отлагам. отсрочвам (to за); 2. закривам; бивам закрит. свършвам; отлагам се (за заседание и пр.). 3. оттеглям се. преминавам. отивам (to в).

adjournment

- [ъ'djъ:птъпt] n 1. отсрочка: отсрочване: прекъсване: закриване: 2. оттегляне.

adjudge

- [ъ'djлdj] v 1. отсъждам. присъжлам (s. th. to s.o. нещо някому); 2. признавам за (виновен, валиден и пр.), 3. смятам. преценявам; to ~ the book a success преценявам. че книгата е добра сполучлива; 4. ост. осъждам (to на).

adjudicate

- [ъ'dju:dikeit] v отсъждам. присъждам; решавам. вземам решение (on a matter по даден въпрос).

adjudication

- [ъ,dju:di'keishn] n 1. отсьждане. присьждане; 2. решение, присъда.

adjunct

- ['aedjл¤kt] n 1. притурка. приложение, допълнение; придатък; 2. (временен) помощпик/сътрудник; 3. грaм. определение; обстоятелствено пояснение; 4. лог. несъществен/случаен белег: 5. attr помощен, спомагателен: допълнителен.

adjuration

- [aedjuъ'reishn] n 1. заклинание; клетва: 2. молба; умоляване.

adjuratory

- [ъ'djuъrъtъri] и 1. заклинателен: 2. умоляващ. умолителен.

adjure

- [ъ'djuъ] v 1. заклинам. заклевам; 2. моля. умолявам.

adjust

- [ъ'djлst] v 1. нагласявам; приспособявам: 2. oпpaвям,подреждам; поправям; 3. изглаждам (спор); to ~ differences отстранявам/изглаждам различия; 4. тех. регулирам; 5. воен. коригирам (стрелба); 6. и reft приспособявам се, свиквам, привиквам, нагаждам се (to); 7. фин. уреждам (застрахователна полица).

adjustable

- [ъ'djлstъbl] а приспособим, пригодим; регулируем; подвижен.

adjustment

- [ъ'djлstmъnt] n 1. нагаждане, приспособяване, нагласяване, пригодяване; to make ~ to приспособявам се към; 2. уреждане,изглаждане (на спор и пр.); 3. тех. регулиране, нагласяне; настройване, проверяване; 4. воен. коригиране (на стрелба).

adjutant

- ['aedjutъnt] n 1. воен. адютант; 2. зоол. вид голям индийски щъркел (и ~ bird) (Leptoptilus argala).

admass

- ['aedmaes] n хора, податливи на търговска реклама.

admeasure

- [ъd'mejъ] v 1. отмервам; определям количеството/капацитета на; 2. определям дела на, разпределям.

administer

- [ъd'ministъ] v 1. управлявам, ръководя; разпореждам се с; 2. раздавам (правосьдие); давам, предписвам (лекарство и пр.), прилагам; to ~ punishment to наказвам; 3. давам, оказвам (помощ); нанасям (удар); давам (причастие), the oath was ~ed to him той бе заклет; 4. грижа се, оказвам помощ (to за, на).

administrate

- [ъd'ministreit] ам. administer.

administration

- [ъd.mini'streishn] n 1. управление, ръководство; разпореждане; 2. администрация; 3. правителство; режим; 4. прилагане (на закони, наказания); правораздаване; ~ of an oath юр. заклеване; 5. даване (на помощ, лекарство, причастие); слагане, поставяне (на инжекция).

administrative

- [ъd'ministrъtiv] а 1. управителен, административен; 2. изпълнителен (за власт).

administrator

- [ъd'ministreitъ] n 1. управител; администратор; ръководител; 2, юр. управител (на имот).

administratrix

- [ъd'rninistreitriks] n (pl -trices [-trisiz]) ж. p. от administrator.

admirable

- ['aedmirъbl] а прекрасен, чудесен, възхитителен; (достоен) за уважение/възхищение.

admiral

- ['aedmirъl] n 1. воен. адмирал; 2. ост. флагмански кораб; 3. зоол. адмирал (пеперуда) (и red/white ~ ) (Pyramis atalanta).

admiralty

- ['aedmirъlti] n 1. адмиралтейство; министерство на флотата; First Lord of the A. министър на флотата (в Англия); 2. юр. военноморски съд,(и court of ~ ); ~ mile английска морска миля.

admiration

- [aedmi'reishn] n 1. възхищение, възторг; уважение (for); to ~ чудесно, великолепно; 2. предмет на възхищение/уважение; 3. ост. учудване, удивление.

admire

- [ъd'maiъ] v 1. възхищавам се от, любувам се на; почитам, уважавам; 2. разг. изразявам възхищението си от; 3. ост. удивлявам се/учудвам се на.

admirer

- [ъd'maiъrъ] n почитател, поклонник; обожател.

admissibility

- [ъd.misi'biliti] n допустимост; приемливост.

admissible

- [ъd'misъbl] а допустим; приемлив.

admission

- [ъd'тishп] n 1. допускане; приемане; 2. достъп, вход; ~ fee встъпителна вноска; вход(на такса); ~ free вход свободен; 3. признание (на грешка и пр.), by/on his own ~ както той сам признава, по негово собствено признание.

admissive

- [ъd'misiv] а допускащ; признаващ.

admit

- [ъd'mit] v (-tt-) 1. допускам, (про)пускам, давам достъп на; приемам; to ~ to membership приемам за член; 2. побирам; 3. позволявам, допускам, търпя (of); to ~ of no delay не търпя отлагане; it ~s of improvement има място за подобрение,може да се подобри; his words ~ of no other meaning думите му не могат да се тълкуват другояче/не търпят друго тълкуване; this ~s of no excuse това e неизвинимо/непростимо; 3. признавам; приемам, съгласен съм; допускам; to ~ to feeling ashamed/guilty, etc. признавам, че се срамувам/чувствувам виновен и пр.

admittance

- [ъd'mitъns] n 1. достъп, вход; no ~ вход забранен; 2. ел. пълна комплексна проводимост.

admittedly

- [ъd'mitidli] adv разбира се, естествено; несъмнено; по общо признание.

admix

- [aed'miks] v примесвам (се), смесвам (се); прибавям, притурям.

admixture

- [aed'mikstshъ] n примесване; примес; смес.

admonish

- [ъd'mOnish] v 1. увещавам, убеждавам; съвет вам, поучавам; 2. предупреждавам (of за); напомням (of, about); 3. смъмрям.

admonition

- [,aedmъ'пishп] n 1. съвет; 2. предупреждение; 3. смъмряне.

admonitory

- [ъd'mOnitъri] а 1. увещателен; 2. поучителен; 3. предупредителен; напомнителен, напомнящ.

adnominal

- [aed'nOminъl] а ез. адноминален.

ado

- [ъ'du:] n 1.суетене. шум, врява; much ~ about nothing много шум за нищо; without further ~ без повече церемонии; 2. трудност, затруднение; мъка, усилие, зор; I had much ~ to enter едвам влязох, голям зор видях да вляза.

adobe

- [ъ'doub(i)] n 1. кирпич, непечена тухла; 2. глина (за кирпичи) (и ~ clay); 3. кирпичена постройка; 4. attr кирпичен.

adolescence

- [,aedъ'lesns] n юношество, младост; следпубертетна възраст.

adolescent

- [,aedъ'lesnt] 1. а юношески, младежки; млад; II.юноша, младеж; девойка.

adopt

- [ъ'dOpt] v 1. осиновявам; приемам, възприемам, усвоявам (обичаи и пр.), заимствувам (думи и пр.); 3 приемам, одобрявам (закон и пр.).

adoption

- [ъ'dOрshп] n 1. осиновяване; 2. възприемане, усвояване; заимствуване: заемка; 3. приемане, одобряване.

adoptive

- [ъ'dOptiv] а юр. приемен: ~ father осиновител, приемен баща; ~ child осиновено дете, хранениче,

adorable

- [ъ'dO:rъbl] а прелестен, очарователен, прекрасен, възхити телен.

adoration

- [.aedъ'reishn] n обожаване: обожание; преклонение (for).

adore

- [ъ'dO:] v 1. обожавам. богтворя; благоговея пред; 2. разг. много/страшно обичам (с ger).

adorer

- [ъ;dO:rъ] n обожател: поклонник.

adorn

- [ъ'dO:n] v украсявам; крася (и прен.): кича, окичвамвам: декорирам.

adornment

- [a'dO:nmant] n 1. украсяване. окичване, украса; 2. украшение, накит.

adrenal

- [ъd'ri:nъi] 1, а анат. надбъбречен; II. n надбъбречна жлеза (и ~ gland).

adrift

- [ъ'drift] adv, a predic мор. носен от течението, без посока; без котва (и прен.); to cut a boat ~ пускам лодка по течението; to cut o.s. ~ from home напускам дома си; to turn ~ изгонвам от дома, оставям на произвола насъдбата.

adroit

- [ъd'rOit] а ловък, сръчен, умел; изкусен; находчив (at, in).

adsorb

- [ъd'sO:b] v хим. адсорбирам.

adsorption

- [ъd'sO:pshn] n хим. адсорбция.

adulate

- ['aedjuleit] v лаская, низкопоклоннича.

adulation

- [,aedju'leishn] n ласкателство, низкопоклонничество, хвалебствия.

adulatory

- ['aedjulъtъri] а ласкателен, хвалебствен, низкопоклоннически.

adult

- ['aedлlt] a, n възрастен; пълнолетен; зрял; за вьзрастни.

adulterant

- [ъ'dлltъrъsnt] n примес.

adulterate

- [ъ'dлltъreit] v подправям, фалшифицирам; примесвам. [] а 1. подправен, фалшифициран; примесен; непълноценен; 2. adulterous.

adulteration

- [ъ,dлltъ'rеishп] n подправяне, фалшифициране; примесване.

adulterer

- [ъdлltъrъ] n прелюбодеец.

adulteress

- [ъ'dлltъris] n прелюбодейка.

adulterine

- [ъ'dлltъrain] a 1. незаконороден, извънбрачен; 2. подправен, фалшифициран.

adulterous

- [ъ'dлltъrъs] а блуден; прелюбодеен; извънбрачен.

adultery

- [ъ'dлltъri] n прелюбодеяние, изневяра.

adumbrate

- ['aedлmbreit] v 1. очертавам, скицирам, нахвърлям; 2. предвещавам, предзнаменувам; 3. засенчвам, затъмнявам.

adumbration

- [,aedлm'breishn] n 1. очертание; смътна представа; 2. предзнаменование; 3. засенчване, затъмняване.

advance

- [ъd'va:ns] v 1. напредвам, придвижвам се напред; настъпвам; местя/придвижвам напред (и по време); to ~ matters придвижвам въпросите; 2. издигам се, напредвам, авансирам, прогресирам; повишавам; издигам; 3.предплащам, авансирам, давам/плащам предварително; заемам; 4. разг. повишавам (цени); 5. предявявам (искане и пр.); изявявам (желание); правя (предложение), предлагам, застъпвам (теория); 6. ускорявам, засилвам (растеж и пр) , благоприятствувам (за).

advanced

- [ъd'va:nst] а 1. преден; издаден напред; 2. напреднал; за напреднали; ~ in years в напреднала възраст: ~ studies висш курс (по дадена наука); ~ level училищна подготовка, осигуряваща приемане в университет; 3. напредничав, съвременен, модерен; свободомислещ; модернистичен.

advancement

- [ъd'va:nsmъnt] n 1. напредък, прогрес; успех; 2. поощрение, поощряване; тласкане напред; повишение: 4. предплата, предплащане.

advantage

- [ъd'va:ntidj] n 1. преимущество, предимство, to have/gain/win an ~ over имам/спечелвам предимство пред, вземам връх над; to have the ~~ of s.o. знам нещо, което някой не знае; 2. изгода, полза: to take (full) ~ of възползувам се от/използувам (напълно); to take ~ of s.o. измамвам някого, to ~ изгодно. добре: в благоприятна светлина, the painting is seen to better ~ from a distance картинатa изглежда по-добре от разстояние: to turn s.th. to ~ използувам нещо в свой интерес/най-добре; 3. тенис преимущество, първа отбелязана точка след равен резултат: ~ in точка за този, който сервира; ~ out точка за този, на когото се сервира. [] v облагодетелствувам, подпомагам. благоприятствувам: от полза/изгода съм (за).

advantageous

- [,aedvъn'teidjъs] а изгоден; благоприятен; полезен.

advent

- ['aedvent] n 1. идване: настъпване: появяване: 2. църк.. the A. коледни пости: идването на Христос на земята, второто пришествие.

adventist

- [ъd'ventist] n рел. адвентист.

adventitious

- [aedven'tishъs] a случаен; външен; чужд; страничен.

adventure

- [ъd'ventshъ] n 1. приключение, авантюра; 2. риск; смела/рискована постъпка; финансова спекулация; 3. attr приключенски. [] v рискувам; осмелявам се: to ~ into/upon осмелявам се да вляза: to ~ on/upon an undertaking хвърлям се в рисковано предприятие.

adventurer

- [ъd'ventshъrъ] n авантюрист, любител на приключения/рискове.

adventuresome

- [ъd'ventshъsъm] adventurous.

adventuress

- [ъd'ventshъris] n авантюристка.

adventurous

- [ъd'ventshъrъs] и 1. склонен кьм приключения, авантюристичен; смел; предприемчив; рискован, опасен.

adverb

- ['aedvъ:b] n грам. наречие, обстоятелствена дума.

adverbial

- [aed'vъ:biъl] грим. . и I. обстоятелствен; II.обстоятелствена дума/пояснение.

adversary

- ['aedvъsri] n противник, неприятел; съперник; the A. дяволът, сатаната.

adversative

- [aed'vъ:sъtiv] I. и противоположен; противопоставящ (и грам.), II.грам. противопоставящ съюз.

adverse

- ['aedvъ:s] а 1. противен: враждебен; вреден (to); неблагоприятен, насрещен (за време, вятър)-, in ~ circumstances в затруднено/тежко положение, западнал; изпаднал: to be ~ to противник съм на; 2. ост. срещуположен, насрещен.

adversity

- [ъd'vъ:siti] n злополучие, нещастие; беда; бедствие; напаст.

advert

- ['aedvъ:t] n разг. ськр. от advertisement. [ъd'vъ:t] v споменавам, засягам (to); позовавам се, обръщам внимание (to на).

advertise

- ['aedvъtaiz] v 1. рекламирам; давам обявление (for за); 2. ост. осведомявам, съобщавам, известявам (s.o. of s.th някого за нещо, някому нещо).

advertisement

- [ъd'vъitismъnt] им реклама; рекламиране; обява, съобщeние.

advice

- [ъd'vais] n 1. съвет; мнение; piece/bit of ~ съвет; on s.o/s ~ по нечий съвет; 2. тьрг. авизо.

advisability

- [ъd.vaizъ'biliti] n целесъобразност уместност.

advisable

- [ъd'vaizъbl] а препоръчителен за препорьчване; целесъобразен. уместен, благоразумен.

advise

- [ъd'vaiz] v 1. съветвам; to ~ s.o. against doing s.th. съветвам някого да не прави нещо: to ~ caution препоръчвам да се постъпва предпазливо; 2. ам. съветвам се (with с); 3. уведомявам, известявам, съобщавам на; държа в течение (of за).

advised

- [ъd'vaizd] и 1. обмислен: съзнателен; 2. осведомен.

advisedly

- [ъd'vaizidli] adv съзнателно умишлено: преднамерено.

adviser

- [ъd'vaizъ] n съветник: консултант.

advisory

- [ъd'vaizъri] a 1. съвещателен, консултативен; 2. съветнически.

advocacy

- ['aedvъkъsi] n защита; подкрепа, поддръжка; застъпничество (of на, за).

advocate

- ['aedvъkъt] n 1. застъпник: защитник: поддрьжник (of); 2. адвокат; devil's ~ цьрк. лице, назначено да изтъкне доводите срещу предложена канонизация; прен. застъпник на погрешна кауза. ['aedvъkeit] v препоръчвам, застъпвам се за; прен. проповядвам; пропагандирам.

advowson

- [ъd'vauzъn] n цьрк. право на назначаване на бенефиций.

adz(c)

- [] v дялам/издялвам с тесла.

adz(e)

- [aedz] n тесла.

aegean

- [i:'djiъп] а егейски.

aegis

- ['i:djis] n егида, щит; броня; прен. закрила, покровителство, егида.

aegrotat

- ['i:groutaet]лат. (диплома, получена въз основа на) удостоверение, че студент е болен и не може да се яви на изпит.

aeniginous

- [Ёъ'rи:djпъs] а синьозелен.

aeolian, Aeolic

- [i:'ouliъn.i:'Olik] и 1. еолийски; 2. вятърeн; въздушен; ~ harp еолова арфа.

aeon

- ['i:ъn] n вечност.

aerate

- ['Ёъreit] v 1. проветрявам; вентилирам; аерирам; 2. газирам (питие).

aeration

- [Ёъ'еishп] n 1. проветряване; вентилиране; аерация; 2. газиране.

aerial

- ['Ёъriъl] I. а 1. въздушен; атмосферен; ~ mapping снимане на въздушна топографска карта; ~ railway/ropeway въздушна линия/железница; 2. прен. ефирен; нереален; II. и рид.. me.tea. антена.

aerie, aery

- ['Ёъri] n 1. орлово гнездо (и прен.), гнездо на хищна птица; 2. малки/люпило на хищна типа.

aeriform

- ['ЁъrifO:т] и 1. вьздухообразен; газообразен; въздутшен 2. прен. нереален.

aerobatics

- [,Ёъrъ'baetiks] n pi въздушна акробатика, фигурно летене.

aerobe

- ['Ёъroub] n биол. аероб.

aerodrome

- ['Ёъrъdroum] n детище, аеродрум.

aerodynamics

- [,Ёъrъdai'naemiks]pl-c гл. в sing аеродинамика.

aerodyne

- ['Ёъrъdain] n летателен апарат, по-тежък от въздуха.

aerogram(me)

- ['Ёъrъgraem] n телеграма; писмо с въздушна поща.

aerography

- [Ёъ'rOgrъfi] n метеорология.

aerolite

- ['ЁъrOlаit] n аеролит, метеорит.

aerology

- [Ёъ rOlOdjl] n аерология.

aeronaut

- ['Ё.ъrъпO:t] n въздухоплавател. летец. aеponлaн.

aeronautics

- [.Ёъrъ'nOtiks] n pl с гл. в sing вьздухоплаванe, аеронавтика.

aeroplane

- ['Ёъrърlеiп] n самолет; ~ shed xaнгap.

aerosol

- ['Ёъrъs.Ol] n аерозол.

aerospace

- ['Ёъrъspeis] n 1. земпага атмосфера и проcтpancтвo огвьд нея. 2. техника на космическите полети: 3. attr. космичсски.

aerostat

- ['Ёъrъstaet] n аеростат. вьздушеп балон.

aerostatics

- [.Ёъrъ'staetiks] n pl с гл. в sing аеростатика.

aery

- [] aerie.

aesop

- ['i:sOp] n Езоп.

aesthete

- ['isҐi:t] n естет, ценител на красивото.

aesthetic

- [is'Ґetik] а естетичен, естетически.

aesthetics

- [is'Ґetiks] n pl с гл. в sing естетика.

aestival

- ['estivъl] а летен.

aestivate

- ['estiveit] v зоол. летувам, прекарвам лятото (обик. в сьнно сьстояние).

aetiology

- [iti'Olъdji] n етиология.

afar

- [ъfа:] adv далеч, надалеч (и ~ off); from ~ отдалеч.

affability

- [.aefъ'biliti] n приветливост, любезност, непринуденост; вежливост.

affable

- ['aefъbl] а приветлив, любезен, непринуден, вежлив, внимателен (to към).

affair

- [ъ'fЁъ] n 1. работа; дело; въпрос; public ~s обществени дела/въпроси; man of ^s делови човек; ~ of honour дуел; foreign/home ~s пол. външни/вътрешни работи; 2. история, афера; (обществен) скандал; love ~ любовна история, любов; 3. разг. нещо, работа; the house was a 2-story ~ къщата беше двуетажна.

affect

- [ъ'fekt] v 1. действу вам (на), въздействувам (на), влиaя (на); засягам; 2. вълнувам, трогвам, засягам; въздействувам. [] v 1. преструвам се/давам си вид (на), правя се на; имитирам; позирам като; to ~ ignorance/indifference правя се, че не знам/че ми е безразлично; to ~ a worldly manner позирам със светски маниери; 2. предпочитам, обичам, харесвам; склонен съм/ клоня към; to ~ long words обичам да употребявам дълги думи. [] n псих. чувство, афект.

affectation

- [aefek'teishn] n 1. преструване, превземане; преструвка, превземка; изкуственост; маниерничене; ~ of indifference/interest престорено безразличие, интерес; 2. ряд. предпочитание, склонност.

affected

- [ъ'fektid] а 1. засегнат; повлияй; 2. престорен, превзет, изкуствен, маниерен; 3. разположен, склонен (to към).

affecting

- [ъ'fekti¤)] а трогателен, затрогващ; въздействуващ.

affection

- [ъ'fekshn]1. привързаност, обич; to have ~ for, to feel ~ towards обичам, привързан съм към; to hold s.o. in (great) ~ (много) обичам някого; 2. болеет; заболяване; (болестно) състояние.

affectionate

- [ъ'fekshъnъt] а нежен; привързан; любещ, предан.

affective

- [ъ'fektiv] а 1.псих. на чувствата, емоционален; 2. ост. прочувствен.

afferent

- ['aefъrъnt] а физиол. аферентен.

affiance

- [ъ'faiъns] v сгодявам; обричам (to).

affidavit

- [aefi'deivit] n юр. писмена клетвена декларация; писмени показания; to swear/make an ~ давам клетвена декларация.

affiliate

- [ъ'filieit] v 1. присъединявам (се); сдружавам (се), съм/ставам филиал на; 2. юр. приписвам/установявам бащинство (to, upon). [] n 1. филиал; клон; 2. съдружник; помощник.

affiliated

- [ъ'filieitid] а числящ се, принадлежат, присьединен (to към).

affiliation

- [ъ.fili'eishn] n 1. присъединяване, съединяване, сдружаване; 2. обик. рl връзки; 3. юр. приписване/ установяване на бащинство; ~ order съдебно решение, установяващо бащинство.

affined

- [ъ'faind] а сроден, свързан.

affinity

- [ъ'finiti]1. влечение (for, to към, between между); 2. хим. афинитет; 3. родство, сродство; некръвна родствена връзка; 4. сходство, прилика (with, to с).

affirm

- [ъ'fъ:m] v 1. твърдя, заявявам; уверявам, заявявам тържествено; изявявам; 2. юр. потвърждавам, утвърждавам.

affirmation

- [.aefъ:'meishn] n 1. твърдение, уверение; 2. юр. потвърждаване, утвърждаване; 3. юр. тържествена декларация (пред сьда вместо клетва).

affirmative

- [ъ'fъimъtiv] I. а утвърдителен, положителен (и грам.); потвърдителен, II.положителен отговор; положителна страна (при дебати), the answer is in the ~ отговорът e да/положителен.

affix

- [ъfiks] v 1. прикрепям; прибавям; притурям, придавам; скрепвам; 2. слагам, поставям (печат, подпис). ['aefiks] n 1. грам. афикс, приставка, наставка; 2. прибавка, допълнение.

afflatus

- [ъ'neitъs] n вдъхновение; божествено откровение.

afflict

- [ъ'flikt] v измъчвам, огорчавам, опечалявам; засягам; to feel much ~ cd at/by the news много съм огорчен от новината; to be ~ed with the gout, etc. страдам от подагра и пр.

affliction

- [ъ'flikshn] n нещастие; бедствие; страдание, мъка, болка, скръб; злочестина; недъг.

afflictive

- [ъ'fliktiv] а болезнен, мъчителен.

affluence

- ['aefluъns] n 1. изобилие, охолство, богатство; благоденствие; to rise to ~ забогатявам; 2. ряд. наплив, приток.

affluent

- ['aefluъnt] 1. и (из)обилен, богат, охолен;благоденствуващ; ~ society благоденствуващо общество; II.приток (на река).

afflux

- ['aeflлks] n прилив, приток; стечение.

afford

- [ъ'fO:d] v 1. одик. с can имам пари/средства (за), позволявам си (да), разрешавам си; в състояние съм (да); that's more than I can ~ това e повече, отколкото мога да дам/да си позволя; I can't ~ the time нямам време, не мога да отделя време; I can't ~ a new coat нямам пари за ново палто, не мога да си позволя да си купя ново палто; 2. давам; доставям; произвеждам; it will ~ me pleasure ще ми достави/за мен ще бъде удоволствие; the roof ~ed a fine view от покрива се разкриваше чудесна гледка.

afforest

- [ъ'fOrist] v залесявам.

afforestatiort

- [ъ,fOris'teishn] n залесяване.

affranchise

- [ъ'fraentshaiz] v освобождавам (от робство. задьлжечия и пр.).

affray

- [ъ'frei] n спречкване; сбиване; нарушение на обществения ред.

affricate

- ['aefrikъt] n фон. африкат.

affront

- [ъfrлпt] n обида, (публично) оскърбление, афронт; to offer an ~ to s.o. оскърбявам някого (публично): to suffer an ~ бивам оскърбен (публично). [] v 1. обиждам, оскърбявам (преднамерено), нанасям (публично) оскърбление на, афронтирам; 2. изправям се срещу, посрещам (опасност и пр.); to ~ death срещам смело смъртта, презирам смъртта.

affusion

- [ъ'fju:jn] n обливане, поливане.

afghan

- ['aefgaen] n 1. афганистанец; 2. афганистански език; 3. ам. плетен вълнен шал/одеяло: 4. ам. тип персийски килим; 5. attr афганистански.

afield

- [ъ'fi:ld] adv далеч, настрана; далеч от дома; far ~ надалеч (и от целта).

afire

- [ъ'fаiъ] adv, а predic пламнал, запален (и прен.); горящ, в огън; to set ~ подпалвам, запалвам.

aflame

- [ъ'fleim] adv, a predic пламнал, пламтящ (и прен.); в пламъци; ~ with curiosity/passion горящ от любопитство/страст.

afloat

- [ъ' flout] adv. a predic 1. (носсщ се) по вода, плаващ; to get a boat ~ пускам/освобождавам (заседнала) лодка; 2. по/на море; на служба във флота; 3. наводнен; 4. фин. без дългове/финансови затруднения; платежоспособен; 5. в ход; to get a new periodical ~ започвам издаването на ново списание; 6. който се носи (за слух); rumours are ~ that носят се слухове, че.

afoot

- [ъ'fut] adv. a predic 1. в ход, в действие; there's mischief ~ крои се нещо лошо; there's a scheme ~ to има план да; 2. ост. пеша; на крак.

afore

- [ъ'fO:] adv, prep преди; мор. пред.

aforemendoned

- [ъfO:'menshъ'neimd] a канц. гореспоменат.гореказан, горепосочен.

aforethought

- [ъ'fO:ҐO:1t] а предумишлен, преднамерен.

afoul

- [ъ'fаиl] adv\:to run/fall ~ of сблъсквам се с; влизам в конфликт с.

afraid

- [ъ'freid] a predic изплашен, уплашен; to be ~ of страх ме е/плаша се/боя се от; to be ~ of waking s.o. страхувам се да не събудя някого; to be ~ to wake s.o. страхувам се/не смея да събудя някого; to be ~ to ask for help не смея да поискам помощ.

afreet

- [ъ'fri:t] n араб. мат. зъл демон.

afresh

- [ъ'fresh] adv отново, наново; отначало.

african

- ['aefrikъn] 1. а африкански; II.африканец.

afrikaans

- [,aefri'ka:ns] n африканс, бурски език.

afrikan(d)er

- [,aefri'ka:n(d)ъ] n 1. африканец от европейски произход (особ. холандски); 2. и а. юж.-афр. порода говеда/овце.

afrit

- ['aefrit] afreet.

afro-American

- [.aefrouъ'merikъn] n американски негър.

aft

- [a:ft] adv мор. на/около кърмата; назад, към кърмата.

aftcrpains

- ['a:ftъpeinz] n рl следродилни болки.

after

- ['а:ftъ] prep. 1. след, подир; зад; the day ~ tomorrow вдругиден; 2. относно, за; to inquire/ask ~ s.o. питам/интересувам се за някого, търся някого; 3. по, според, съгласно; като; по подобие на; painting ~ Rembrandt рисунка в стила на Рембранд; ~ a fashion някак си, криво-ляво; man ~ my own heart човек по моя вкус; I was named ^ my grandfather кръстен съм на дядо си; ~ you минете вие пръв; ~ all въпреки всичко/това; все пак; в края на краищата. [] adv 1. след това, после, по-късно; впоследствие: 2. подир, отзад, назад.

after-effect

- ['a:ftъri,fekt] n последствие, последица; вторичен резултат.

after-image

- ['a:ftъrimidj] nсих., телев. послеобраз.

afterbirth

- ['a:ftъbъ:Ґ] n плацента, последък.

aftercare

- ['a:ftъkЁъ] n грижа (за някого) след изписване от болница/освобождаване от затвор.

afterdamp

- ['a:ftъdaemp] n задушлив газ в мина след експлозия/пожар.

afterglow

- ['a:ftъglou] n 1. вечерно сияние/заря (след залез); 2. приятна възбуденост (след чещо изживяно).

aftergrass

- ['a:ftъgra:s] n отава, втора трева/коситба.

afterlife

- ['a:ftъlaif] n 1. задгробен живот; 2. по-късните години на нечий живот.

aftermath

- ['a:ftъma:Ґ] n 1. aftergrass; 2. последици, резултат(и).

aftermost

- ['a:ftъmoust] а най-последен; най-заден.

afternoon

- ['a:ftъnu:n] n 1. следобед; in/during the ~ след обед; good ~ !добър ден! (след пладне); 2. attr следобеден.

afterpiece

- ['a:ftъpi:s] n едноаkтна пиеса след главното представление, дивертисмент.

afters

- ['a:ftъz] n рl разг. десерт.

aftershave

- ['a:ftъsheiv] n, а (лосион) за след бръснене.

aftertaste

- ['a:ftъteist] n вкус, който остава след нещо.

afterthought

- ['a:ftъҐO:t] n мисъл, която ми хрумва по-късно; по-късна прибавка (kъм план и пр.), допълнение.

aftertime

- ['a:ftъtaim] n бъдеще.

afterward(s)

- ['a:ftъwъd(z)] adv по-късно, след това, впоследствие.

afterword

- ['a:ftъwъ:d] n послеслов (kъм kнигa).

afterworld

- ['a:ftъwъ:ld] n 1. оня/задгробния свят; 2. идните/бъдещите поколения.

again

- [ъ'ge(i)n] adv 1. отново, наново, пак, още веднъж; ~ and ~ пак и пак. непрекъснато, постоянно; as many/much ~ още толкова; to be o.s. ~ оправям се, съвземам се, идвам на себе си; 2. пък, освен това; от друга страна; ~, what about the children? ами децата? I might go, and ~ I might not може да отида, пък може и да не отида.

against

- [ъ'ge(i)n] prep 1. против, срещу; ~ the current срещу течението; ~ o.'s will против желанието/волята си; his appearance is ~ him външният му вид не го препоръчва; 2. о, на, в; по; to run ~ a rock блъсвам се в/натъквам се на скала; propped ~ a wall подпрян на стена; the rain beat ~ the windows дъждът шибаше по прозорците; 3. на (фона на); ~ a dark background на тъмен фон; 4. за; против; ~ a rainy day прен. за черни .дни; precautions ~ fire предпазни мерки против/срещу пожар; противопожарни мерки; injection ~ rabies инжекция против бяс; 5. в сравнение с; срещу, в замяна на; as ~ yesterday в сравнение с вчера; ~ payment of a fee срещу заплащане на такса; over ~ срещу (за място). [] cj ост. докато; в случай че.

agamic

- [ъ'gaemik] а зоол. безполов.

agape

- [ъ'geip] a predic, adv зяпнал, зинал; захласнат(о). ['aegъpi:] n 1. цъpk. братска вечеря; 2. християнска/братска любов.

agar(-agar)

- [ъ'ga:(rъga:)] n arap(-arap).

agaric

- ['aegъrik] n бoт. гъба.

agatcwarc

- ['aegitweъ] n пъстро емайлирани домашни съдове.

agate

- ['aegit] n 1. минер, ахат; 2. печ. шрифт от 5 1/2 пункта.

agave

- [ъ'geivi, ъ'ga:vi] n бom. американска агава, столетник.

agaze

- [ъ'geiz] a predic, adv в изумление, учуден(о).

age

- [eidj] n 1. възраст; of (full) ~ пълнолетен; to come of ~ ставам пълнолетен; under ~ непълнолетен; to be over ~ for над възрастовата граница съм за; middle ~ средна възраст; old ~ старост: to act/be o.'s ~ държа се както подобава на възрастта ми; не се вдетинявам; twenty years of ~ двадесетгодишен; век, епоха, период; The A. of Reason епохата на рационализма/просвещението; 3. разг. вечност; I. haven't seen you for ~s цяла вечност не съм те виждал; dog's/ ам. coon's ~ цяла вечност, много дълго време; 4. старост; ~ before beauty старите имат предимство. [] v 1. старея, остарявам; 2. състарявам; правя да изглежда стар; 3. отлежавам; оставям да отлежи (вино и пр.).

age-group

- ['eidjgru:p] n възрастова група.

age-old

- ['eidjould] а вековен; древен.

aged

- ['eidjid] а 1. стар; 2. старчески; на старостта; 3. отлежал; 4. [eidjd] на възраст; ~ twenty на двадесет години, на двайсетгодишна възраст.

ageless

- ['eidjlis] а неостаряващ, вечно млад.

agelong

- ['eidjlO¤] а дълговечен.

agency

- ['eidjъnsi] n 1. представителство; агенция; агентство; бюро; 2. средство; съдействие; посредничество; through the ~ of water от действието на водата; by/through the ~ of a friend чрез/посредством един приятел.

agenda

- [ъ'djendъ] n рl с гл. в sing дневен ред.

agent

- ['eidjъnt] n 1. деятел (и грам.); free/voluntary ~ човек, който може да действува съобразно със собствената си воля; 2. представител, пълномощник; 3. посредник, комисионер; 4. служител, чиновник; агент; secret-service ~ таен агент; ticket ~ ам. касиер (за билети); road ~ ам. шег. разбойник; 5. действуваща сила; фактор; 6. хим. вещество, агент; chemical ~ реактив.

agent provocateur

- [ъ'ja:n,prOvъkъ'tъ:] n(pl agents' [ъ'ja:nz-]) фр. агент-провокатор.

agglomerate

- [ъ'glOmъreit] v натрупвам (се); смесвам (се). [ъ'glOmъrъt] n 1. геол. агломерат; 2. бот. кичур; туфа. [ъ'glOmъrъt] а 1. сбит; слепнат; 2. бот. събран в кичур/туфа.

agglomeration

- [ъ,glOmъ'reishn] n 1. натрупване, струпване; куп; 2. геол. агломерация; 3. прен. конгломерат; 4. безразборно построени предградия/квартали (и urban ~).

agglutinate

- [ъ'glu:tineit] v слепвам (се), залепвам (се); лепя (се); сраствам (се); причинявам срастване; ag-glutinating languages ез. аглутиниращи езици. [ъ'glu:tinъt] а 1. слепен, залепен; сраснал; 2. ез. аглутиниращ.

agglutinative

- [ъ'glu:tinъtiv] agglutinate.

aggrandize

- [ъ'graendaiz] v 1. увеличавам, засилвам; по вишавам; 2. възвеличавам; превъзнасям.

aggrandizement

- [ъ'graendizmъnt] n 1. увеличаване, усилване; повишаване; издигане; 2. възвеличаване; превъзнасяне.

aggravate

- ['aegrъveit] v 1. отежнявам; влошавам; 2. разг. раздразвам; вбесявам; aggravating circumstances отегчаващи вината обстоятелства.

aggravation

- [,aegrъ'veishn] n 1. отежняване; влошаване; 2. разг. раздразнение; нещо дразнещо/досадно.

aggregate

- ['aegrigъt] I. а 1. общ; сумарен; единен; ~ amount обща сума; ~ membership общ брой на членовете; 2. бот. сложен (за цвят и пр.); II.1. сбор; съвкупност; in the ~ като цяло; 2. тех., геол. агрегат. ['aegrigeit] v 1. присъединявам (to); съединявам (се); събирам (се); 2. възлизам/равнявам се на.

aggregation

- [aegri'geishn] n 1. общност, маса; съвкупност; 2. струпване, събиране.

aggression

- [ъ'greshn] n 1. агресия; нападение; посегателство (on, upon); war of ~ агресивна война; 2. псих. враждебност, агресивност.

aggressive

- [ъ'gresiv] а 1. нападателен, агресивен; враждебен; 2. ам. настойчив; предприемчив.

aggressor

- [ъ'gresъ] n агресор, нападател.

aggrieved

- [ъ'gri:vd] а обиден, огорчен; наскърбен (at, over).

aghast

- [ъ'ga:st] a predic ужасен, втрещен, поразен, елисан.

agile

- ['aedjail] а подвижен, жив; бърз, пъргав; сръчен, ловък.

agility

- [ъ'djiliti] n подвижност, живост, пъргавост; бързина; сръчност, ловкост.

agio

- ['aedj(i)ou] n 1. банк. ажио; 2. игра на борсата.

agiotage

- ['aedjъtidz] n 1. банк. ажиотаж; 2. борсови спекулации.

agitate

- ['aedjiteit] v 1. раздвижвам; вълнувам; възбуждам; 2. безпокоя; 3. разбърквам, разбивам, размесвам; 4. агитирам (for, against); 5. разисквам, обсъждам, обмислям.

agitation

- [.aedji'teishn] n 1. възбуждане; възбуда, вълнение; тревога: 2. агитация; 3. разискване, обсъждане, обмисляне.

agitator

- ['aedjiteitъ] n 1. агитатор; 2. тех. бъркачка.

aglet

- ['aeglit] n 1. метален наконечник на връв; 2. воен. акселбант.

aglow

- [ъ'glou] a predic горещ, пламнал (и прен.); разгорещен, възбуден (with от).

agnail

- ['aegneil] n забелена кожица около нокът.

agnate

- ['aegneit] а, n 1. (който е) роднина по бащина/ мъжка линия; 2. книж. сроден, подобен.

agnostic

- [ъg'nOstik] фил. I. а агностически; II. n агностик.

agnosticism

- [ъg'nOstisizm] n фил. агностицизъм.

ago

- [ъ'gou] adv преди; some time ~ преди известно време.

agog

- [ъ'gOg] a predic прен. трескав, възбуден (about, over); to set ~ възбуждам любопитството (на); to be ~ for news/to hear the news изгарям от нетърпение да чуя новината.

agonist

- ['aegъnist] n борец; състезател.

agonistic

- [,aegъ'nistik] а 1. състезателен; атлетически; 2. полемически.

agonize

- ['aegъnaiz] v 1. измъчвам (се), мъча (се); гърча се от болки; 2. тормозя се, измъчвам се (over).

agonized

- ['aegъnaizd] а на агония, отчаян (за вик и пр.).

agonizing

- ['aegъnaizi¤] а мъчителен.

agony

- ['aegъni] n 1. силно страдание/болки; гърчения; мъка; агония; death/last ~ предсмъртна агония; to suffer agonies, to be in agonies умирам от болки/мъка: to be in an ~ of despair в пълно отчаяние съм; to be in an ~ of remorse измъчвам се от разкаяние; ~ column колона във вестник за лични обявления/за търсене на изчезнали близки и пр.; 2. тежка борба; 3. внезапен изблик.

agrarian

- [ъ'grЁъriъn] 1. а земеделски; аграрен; II. n пол. земеделец; борец за аграрни реформи.

agrarianism

- [ъ'grЁъriъnizm] n пол. земеделско/аграрно движение.

agree

- [ъ'gri:] v 1. съгласявам се, съгласен съм (to s.th., with s.o.);~d! съгласен! дадено! to be ~d on на същото мнение съм относно/по въпроса за; 2. споразумявам се, уговарям се, установявам се (on, upon относно, на); 3. съответствувам, подхождам (си), сходен съм, хармонирам (with с, на); 4. грам. съгласувам се (with); 5. действувам добре, понасям; (with s.o. на някого) (за климат, храна и пр.); 6. споразумявам се относно, уреждам, одобрявам (цена, предложение и пр.).

agreeable

- [ъ'griъbl] а 1. приятен, мил; любезен; to make o.s. ~ to любезнича с докарвам се на; 2. разг. съгласен; благосклонен; 3. подходящ, удобен, пригоден.

agreeably

- [ъ'griъbli] adv 1. приятно; мило, любезно; 2. съобразно, съответно (to, with).

agreement

- [ъ'gri:mъnt] n 1. съгласие; съгласяване; ~ of opininon единомислие; to be in ~ with съгласен/на същото мнение съм с; 2. споразумение, съглашение; договор; 3. сходство, съответствие; хармония: 4. грам. съгласуване.

agricultural

- [.aegri'kлltshъrъl] а земеделски, селскостопански; ~ chemistry агрохимия.

agriculturalist

- [,aegri'kлltshъrъlist] n 1. земеделец; 2. агроном.

agrimony

- ['aegrimъni] n бот. камшиче.

agronomics

- [.aegrъ'nOmiks] n рl с гл. в sing агрономия, агрономство.

agronomist

- [ъ'grOnъmist] n агроном.

agronomy

- [ъ'grOnъmi] n 1. агрономия, агрономство; 2. селско стопанство, земеделие.

aground

- [ъ'graund] adv, a predic 1. мор. заседнал; to go/run/bc ~ засядам; 2. на земята.

ague

- ['eigju:] n малария; (пристъп на) треска (и прен.), втрисане.

agued

- ['eigju:d] а трескав; маларичен.

ah

- [a:] int a! ax! (за учудване, сьжаление, скука, болка, тьга, вьзражение, вьзторг, презрение, подигравка); ~ me! горкият/бедният аз!

aha

- [a: 'ha:] ini аха (за задоволство, тьржество, ирония).

ahead

- [ъ'hed] adv напред (и за време); отпред; вo/разг. fire ~ продължавай! карай! давай! to get ~ of изпреварвам; to plan ~ планирам предварително; in the years ~ в/през идните години.

ahem

- [ъ'hem] int хм.

ahoy

- [ъ'hOi] int мор. хей, ей, ало.

aid

- [eid] n 1. помощ, подкрепа; in ~ of charity с благотворителна цел; what is this in ~ of? разг. каква e целта на всичко това? за какво е всичко това? 2. помощник; 3. помощно средство; пособие; помагало; hearing ~ слухов апарат; visual ~s нагледни средства/пособия; 4. ист. (кралски) данък, налог. [] v помагам, подпомагам, подкрепям; съдействувам (на); to ~ and abet юр. подстрекавам и активно подпомагам.

aidc-decamp

- [.eiddъ'ka:] n (p/ aides-de-camp) фр. воен. адютант.

aide

- [eid] 1. aide-decamp; 2. пол. помощник, съветник (в дадена област).

aide-memoire

- [.eid'memwa:] n фр. 1. дипл. меморандум; 2. бележник.

aidman

- ['eidmъn] n (pl -men) ам. воен. санитар.

aiglet

- ['eiglъt] aglet.

aigrette

- ['eigret] n 1. плюмаж, егрета; китка пера и пр. като украшение на шапка; 2. тиара.

aiguille

- ['eigwi:l] n 1. остър скалист връх, игла; 2. тънка сонда/свредел.

ail

- [eil] v 1. болен/неразположен съм; 2. обик. в 3 л. ед. ч. безпокоя, измъчвам, тревожа; what ~s him? какво му е?

ailing

- ['eili¤] а болен, боледуващ; болнав.

ailment

- ['eilmъnt] n неразположение; болест: болка.

aim

- [eim] v 1. целя (се), прицелвам се (at); насочвам (удар и пр.) (at); запращам, хвърлям (at); 2. целя, имам за цел (to do s.th., at doing s.th.); 3. ам. възнамерявам, имам намерение. [] n 1. цел; стремеж; намерение; 2. прицел; to take ~ прицелвам се, премервам се; to miss o.'s ~ не улучвам.

aimless

- ['eimlis] а безцелен, безсмислен.

ain't

- [eint] разг., ськр. от am not, are not, is not, have not, has not.

air

- [eъ] n 1. въздух; in the ~ 1) въввъздуха; 2) носещ се (за слух), there arc rumours in the ~ носят се слухове; 3) несигурен, неопределен (за план и пр.); 4) воен. незащитен; by ~ по въздуха, със самолет; in the open ~ навън, на открито; to take the ~ 1) излизам на разходка, разхождам се; 2) ав. излитам; 2. рад.. телев. ефир; on the ~ пo радиото/телевизията, по ефира; we shall be on the ~ again at ще ни чуете отново в; to go off the ~ прекъсвам предаването (за радиостанция и пр.); 3. мор. вятър, ветрец; 4. мелодия; ария; песен; 5. вид; изражение; физиономия; he has an ~ of importance изглежда важен, има важен вид; ~ of mystery таинствен вид; with an ~ of finality категорично, като че ли всичко е решено/свършено; to give o.s./to put on ~s важнича, държа се високомерно; to put on an innocent ~ придавам си невинен вид; ~s and graces маниерничене, превземки, 6. attr въздушен; въздухоплавателен; авиационен; ~ alert въздушна тревога; ~ base въздушна база; ~ cover воен. въздушна защита/подкрепа (при нападение и пр.), to give ~ to o.'s views изказвам/изразявам възгледите си; to take ~ ставам известен, разчувам се, получавам гласност; to walk on ~ хвърча от радост; to live on ~ живея от нищо, храня се с въздух; to clear the ~ прен. прочиствам атмосферата; to give s.o. the ~ si. уволнявам някого; зарязвам/разкарвам някого; to get the ~ sl. уволняват ме; зарязват ме; to go up in the ~ излизам от кожата си. [] v 1. проветрявам, вентилирам; 2. оставям да просъхне; суша, изсушавам (дрехи); 3. изкарвам на показ; парадирам с (качества и пр.); изразявам публично; 4. reft излизам на разходка.

air Chief Marshal

- [Ёъ,tshi:fта:shl] n генерал от въздушните войски.

air bag

- ['Ёъbaeg] n aвm. въздушна възглавница.

air force

- ['Ёъ,fO:s] n военновъздушни сили, военна авиация.

air gun

- ['eъgлn] n 1. пневматична пушка/пистолет; 2. тех. пневматичен чук; 3. бояджийска помпа/пистолет.

air hole

- ['Ёъhoul] n 1. отдушник; 2. незамръзнало място в река и пр.; 3. ав. въздушна яма.

air hostess

- ['Ёъhoustis] n стюардеса.

air jacket

- ['Ёъ.djaekit] n 1. вид спасителен пояс; парашут за скачане над море; 2. тех. въздушна изолация (на машина).

air letter

- ['Ёъletъ] n плик-хартия за въздушна поща.

air lift

- ['Ёъlift] n пренасяне по въздуха на войски, припаси, помощи и пр.

air liner

- ['Ёъlainъ] n голям пътнически самолет.

air marshal

- ['Ёъma:shl] n генерал-лейтенант от военновъздушните сили.

air pocket

- ['Ёъpъkit] n ав. въздушна яма.

air power

- ['Ёъpauъ] n воен., пол. военновъздушни сили.

air strike

- ['Ёъ.straik] air-raid.

air-bed

- ['Ёъbed] n надуваем дюшек.

air-bladder

- ['Ёъblaedъ] n 1. бот. въздушен мехур; 2. зоол. плавателен мехур.

air-borne

- [ЁeъbO:n] а 1. воен, преносим по въздуха; въздушнодесантен; 2. ав. отделил се от земята; to become ~ отделям се от земята.

air-brush

- ['Ёъbrлsh] n тех. пистолет (за боядисване).

air-condition

- ['Ёъkъndishn] v 1. поставям климатична инсталация в; 2. пречиствам въздуха с климатична инсталация.

air-conditioned

- ['Ёъkъndishъnd] а с климатична инсталация.

air-conditioner

- ['Ёъkъndishъnъ] n климатична инсталация.

air-conditioning

- ['Ёъkъndishъni¤] n пречистване, затопляне/охлаждане и овлажняване на въздуха чрез климатична инсталация.

air-cooled

- ['Ёъku:ld] а тех. с въздушно охлаждане.

air-cushion

- ['Ёъkushn] n 1. надуваема възглавница; 2. въздушна възглавница (за кораб и пр.); 3. тех. демпфер, амортизатор.

air-drop

- ['ЁъdrOp] n воен. парашутен десант.

air-lift

- [] v пренасям по въздуха.

air-lock

- ['Ёъlъk] n 1. преддверие на противогазово убежище; 2. тех. въздушна запушалка/тапа.

air-mechanic

- ['Ёъmi.kaenik] n бордов механик.

air-minded

- ['Ёъmaindid] a 1. интересу ващ се от въпросите на авиацията; 2. който обича да пътува по въздуха.

air-proof

- ['Ёъpru:f] air-tight.

air-raid

- ['Ёъreid] n въздушно нападение/бомбардировка; ~ alarm/alert въздушна тревога; ~ shelter противовъздушно скривалище.

air-sea rescue

- ['Ёъsi:,reskju:] n спасителна служба с моторници, хеликоптери и пр.

air-sickness

- ['Ёъsiknis] n въздушна болеет, прилошаване при пътуване по въздуха.

air-space

- ['Ёъspeis] n пол. въздушно пространство (над) дадена страна).

air-strip

- ['Ёъstrip] n 1. временно летище; 2. бетонна писта.

airbus

- [Ёsъbлs] n редовен пътнически самолет.

aircraft

- ['Ёъkra:ft] n (рl без изменение) летателен апарат, самолет; авиация.

aircraft-carrier

- ['Ёъkra:ft, kaerъ] n самолетоносач.

aircraftman

- ['Ёъkra:ftmъn] n (pl -men) воен. ав. летец.

airdrome

- ['Ёъdroum] n летище, аеродрум.

airedale

- ['Ёъdeil] n вид едър рунтав териер.

airfield

- ['Ёъfi:ld] n летище, аеродрум.

airhead

- ['Ёъhed] n воен. въздушнодесантна база на неприятелска територия.

airing

- ['Ёъri¤] n 1. проветряване; 2. сушене на открито; 3. излагане на показ; публично изказване; 4. разходка; 5. ам. радиопредаване, телевизионно предаване.

airless

- ['Ёъlis] а 1. безвъздушен; 2. задушен, непроветрен; 3. тих, безветрен.

airline

- ['Ёъlain] n 1. ав. въздушна линия; 2. права/въздушна линия.

airmail

- ['Ёъmeil] n въздушна поща.

airman

- ['Ёъmъn] (pl -men) 1. летец, авиатор; 2. войник от военновъздушните сили.

airmanship

- ['Ёъmъnship] n летателно умение.

airplane

- ['Ёъplein] n самолет.

airport

- ['Ёърэ:t] n летище, aeporapa.

airship

- ['eъship] n дирижабъл, въздушен кораб.

airsick

- ['Ёъsik] а страдащ от въздушна болеет.

albumen

- ['aelbjumъn] n 1. белтък от яйце; 2. хим., биол. белтьчио вещество, албумин.

albumin

- ['aelbjumin] albumen 2.

alburnum

- [ael'bъ:nъm] n бот. новообразувана дървесина.

alchemist

- ['aelkimist] n алхимик.

alchemy

- ['aelkimi] n алхимия.

alcohol

- ['aelkъhol] n 1. хим. (етилов) спирт, алкохол; 2. спиртни напитки, алкохол.

alcoholic

- [.aelkъ'hOlik] I. а 1. спиртен, алкохолен; 2. алкохоличен; II. n алкохолик, пияница.

alcoholism

- ['aelkъhъlizm] n алкохолизъм, пиянство.

alcoran

- ['aelkOra:n] n Ал-Коран.

alcove

- ['aelkouv] n 1. ниша; 2. ост. беседка.

alcrtness

- [ъ'lъ:tnis] n 1. бдителност, осторожност; 2. пър гавина, живост.

aldehyde

- ['aeldъhaid] n хим. алдехид.

alder

- ['O:ldъ] n бот. елша (Alnus).

alderman

- ['O:ldъmъn] n (pl-men) 1. член на градския съвет; 2. ист. управител на област.

alderney

- ['O:ldъni] n английска порода говеда.

ale

- [eil] n (английска) бира.

ale-house

- ['eilhaus] n кръчма, пивница.

alee

- [ъ'li:] adv, a predic на/към защитената от вятъра страна на кораба.

alembic

- [ъ'lembik] n реторта, алембик.

alert

- [ъ'lъ:t] a 1. буден (и за ум), бдителен, внимателен; 2. пъргав, чевръст, жив. [] n воен. (сигнал за) тревога; to be on the ~ нащрек съм, внимавам. бдя (for, against); white ~ сигнал за отбой.

alewife

- ['eilwaif] n 1. кръчмарка; 2. вид херинга (Alosa pseudoharengus).

alexandrine

- [,aelig'zaendri(:)n] n проз. александрийски стих, шестостъпен ямб.

alfalfa

- [ael'faelfъ] n бот. люцерна (Medicago sativa).

alfresco

- [ael'freskou] a, adv um. на открито, навън.

alga

- ['aelgъ] n (pl-gae [-dji:, -gi:]) 6om. водорасло.

algebra

- ['aeldjibrъ] n алгебра.

algebraic

- [aeldji'breiik]a aлre6pичeн, aлre6pичecки.

algerian

- [ael'djiъriъn] I. а алжирски; II. n алжирец.

algid

- ['aeldjid] а студен, леден.

alias

- ['eiliaes] adv лат. иначе наричан, наричан още. [] n псевдоним, измислено име.

alibi

- ['aelibai] n 1. юр. алиби; 2. разг. пре текст, извинение. [] v разг. 1. представям извинение/алиби (for); 2. оправдавам въз основа на алиби.

alien

- ['eiliъn] I. а 1. чужд, чуждестранен; ~ subject чужд поданик; 2. чужд, несвойствен, далечен (to, from); противен (to); II1. чужд поданик в дадена страна; 2. същество от друг свят; 3. бот. чуждоземно растение.

alienable

- ['eiliъnъbl] а юр. който може да се прехвър ли/отчужди; отчуждаем.

alienate

- ['eiliъneit] v 1. отчуждавам, карам да охладнее, отвръщам (from); 2. юр. прехвърлям (собственост и пр.), отчуждавам.

alienation

- [.eiliъ'neishn] n 1. юр. отчуждаване; прехвърляне; 2. прен. отчуждаване, отчуждение, алиенация; 3. мед. умопобъркване; психоза; умствено разстройство.

alienism

- ['eiliъnizm] n oem. психиатрия.

alienist

- ['eiliъnist] n 1. психиатър; 2. ам. консултант по психиатрични въпроси.

aliform

- ['eilifO:m] а криловиден, крилообразен.

alight

- [ъ'lait] v 1. слизам (от кон. превозно средство) (from); 2. кацам, кацвам (on, upon); 3. прен. книж. попадам (on на). [] а predic запален; горящ; светнал (и прен.) (with).

align

- [ъ' lain] v 1. подреждам (се) в права линия; строявам (се); 2. привличам (with към. на нечия страна, against против); to ~ o.s. with минавам на страната на, присъединявам се към.

alignment

- [ъ'lainmъnt] n 1. изравняване, подравняване, подреждане; in ~ в права линия; out of ~ накриво, не в права линия; 2. воен. равняване (в строй); 3. прен. разпределение, групиране (на сили и. пр.); 4. присъединяване (към партия и пр.) (with); 5. тех. хоризонтална проекция на шосе и пр.

alike

- [ъ'laik] а еднакъв; подобен; сходен. [] adv еднакво, по същия начин; по равно.

aliment

- ['aelimъnt] n книж. храна (и прен.). [aeli'ment] v храня, подхранвам (и прен.).

alimentary

- [,aeli'mentъri] а 1. храносмилателен; ~ canal/tract храносмилателна система; 2. книж. хранителен, питателен; 3. осигуряващ издръжка.

alimentation

- [,aelimъn'teishn] n 1. хранене; подхранване; 2. издръжка.

alimony

- ['aelimъni] n юр. издръжка (на съпругата след развод).

aline

- [] align.

alinighty

- [] adv sl. много, ужасно, страшно.

aliquot

- ['aelikwOt] мат. 1. а кратен; съизмерим; II.кратно число.

alive

- [ъ'laiv] a predic 1. жив; ~ and kicking жив и здрав, здрав и читав; to keep ~ поддържам (интерес, надежда и пр.); 2. действуващ, в сила/действие; 3. буден, пъргав, бодър; look ~! по-бързо/-живо! 4. ел. под напрежение; 5. гъмжащ, пълен (with); оживен; to be ~ with гъмжа от; 6. ~ to съзнаващ, схващащ; to be ~ to the danger съзнавам/виждам опасността; man/sakes~ боже господи! човече божи! the proudest/best man ~ най-гордият/добрият човек на света; any man ~ вески (човек).

alkali

- ['aelkъlai] n хим. основа.

alkaline

- ['aelkъlain] а хим. алкален, основен.

alkalize

- ['aelkъlaiz] v хим. aлkaлизиpaм.

alkaloid

- ['aelkъlOid] n хим. алкалоид.

all

- [O:l] a 1. целият, всичкият; ~ England цяла Англия; ~ night цяла(та) нощ; ~ the water всичката вода; ~ (of) that year цялата тази година; ~ the home 1 ever had единственият дом, който съм имал; ~ hail! привет! наздраве! 2. всеки, всички; всякакъв; ~ five of them и петте/петимата; beyond ~ doubt без всякакво/ каквото и да е съмнение; why him/me of ~ people? защо пък него/мене? (а не някой друг); of ~ the idiots/nitwits ама че глупак/идиот; 3. най-голям; with ~ speed с най-голяма скорост, много бързо; with ~ respect с най-голямо уважение. all«всичко, което притежавам/имам; to lose/stake o.'s ~ изгубвам/залагам всичко, което имам; ~ being well ако всичко е наред. all pron 1. всичко; ~ or nothing всичко или нищо; 2. всички; one and ~ всички до един: ~ and sundry всички; всякакви хора, кой ли не; 3. в изрази: above ~ преди/над всичко; after ~ все пак, въпреки това, в края на краищата; at ~ изобщо; и най-малко; not at ~ 1) съвсем не, никак, ни най-малко; 2) няма защо (в отговор на благодарност); for ~ his learning/wealth, etc. въпреки/при всичките му знания/ богатство и пр.; for ~ I know доколкото знам; for ~ I care толкова ме интересува; for ~ that въпреки това; in ~ общо; ~ in общо взето; taking it ~ in ~ като се вземе всичко предвид; he is ~ in ~ to me той e всичко/най-скъпото за мене; and ~ включително; the dog ate the whole rabbit, bones and ~ кучето изяде целия заек, заедно с костите; once (and) for ~ веднъж завинаги; it was ~ I could do not to едва се сдържах да не; it is not so hard/easy, etc. as ~ that не e чак толкова мъчно/лесно и пр.; it isn't ~ that expensive разг. не e чак толкова скъпо; ~ of разг. цели; he walked ~ of ten miles вървя цели десет мили; he is ~ of seven feet tall висок e цели седем фута; it is ~ but impossible почти невъзможно e; he was ~ but drowned само дето не се удави, едва не се удави; that's ~ there is to it разг. това e, в това се състои/до това се свежда цялата работа; when ~ is said and done в края на краищата, в послeдна/крайна сметка; that's ~ very well/fine but всичко това е чудесно, но; what it's ~ about за какво се касае, каква е същността; ~ told общо взето. all4 adv 1. сьвсем, напълно, изцяло; ~ alone съвсем сам, сам самичък; ~ covered with dust цял покрит с прах, ~ along the road по(край) целия път; ~ along от самото начало, през цялото време; ~ too soon уви, твърде скоро; ~ too often (за съжаление) твърде често; ~ at once/of a sudden изведнъж, неочаквано; to be ~ for решително/изцяло подкрепям, решително съм за; ~ the same все пак, въпреки това; it's ~ the same to me все ми е едно, безразлично ми e; to be ~ in разг. капнал/изтощен съм; ~ out с все сили; he was going ~ out бореше се с все сили; ~ over 1) навсякъде; 2) свършено; it's ~ over with him свършено e с него; to be ~ over s.o. отрупвам някого с любезности/грижи; that's Тoт ~ over такъв си е/това си е Том; Том цял-целеничък: ~ right 1) благополучно; наред; задоволително; 2) добре, съгласен съм; 3) наистина; that's him ~ right това е наистина той; to be ~ there с всичкия си ум съм; not to be ~ there не съм с всичкия си; it's ~ up with him свършено e с него; 2. сьс сравн. степен толкова по-; ~ the better толкова по-добре; he'll be ~ the better for a holiday една почивка ще му подействува/дойде много добре; З.сп.: two ~ две на две, два на два.

all right

- [] вж. right 1.

all-American

- [O:lъ'merikъn] I. a 1. напълно/чисто американски; 2. всеамерикански, на цяла Америка; най-добър в Америка: II.сп. играч, най-добър в цяла Америка.

all-around

- [O:lъ'raund] all-round.

all-clear

- [O:l'kliъ] n воен. сигнал за отбой.

all-embracing

- ['O:lim'breisi¤] а всеобхватен.

all-important

- ['O:lim'pO:tъnt] а от най-голяма важност/значение.

all-in

- [O:l'in] a: ~ wrestling en. борба свободен стил.

all-night

- ['O:lnait] а траещ/отворен цяла нощ.

all-out

- ['O:laut] а 1. цялостен, пълен, радикален, всеобщ: 2. с всичкй средства (за война и пр.). [] adv с всички сили/средства; с настървение; to go ~ for боря се с всички сили за.

all-overish

- [O:l'ouvъrish] а неразположен.

all-purpose

- ['O:l'pъ:pъs] а универсален, за всички случаи.

all-round

- ['O:lraund] a 1. всестранен, многостранен, всестранно развит; 2. общ, цялостен, всеобщ; абсолютен. all-rounder ['O:lraundъ] n всестранно развит човек/спор тист.

all-star

- ['O:lsta:] а от първостепенни/знаменити актьори/играчи.

all-time

- ['O:ltaim] а ненадминат (досега).

allah

- ['aelъ] n Аллах.

allay

- [ъ'lei] v 1. успокоявам, уталожвам; облекчавам (болка и пр.); 2. намалявам, ослабям.

allegation

- [.aeli'geishn] n твърдение (особ. голословно), изявление, заявление.

allege

- [ъ'ledj] v 1. твърдя, заявявам (особ. без основание, доказателства), 2. представям/привеждам като оправдание, извинявам се с.

alleged

- [ъ'ledjd] а за който се твърди; набеден; предполагаем; съмнителен; ~ antique vase псевдоантична ваза; the ~ illness of the premier слуховете, че министър-председателят е болен.

allegedly

- [ъ'ledjidli] adv както се твърди, според слуховете, уж.

allegiance

- [ъ'lhdjъns] n 1. вярност, преданост; to pledge/ swear ~ to полагам клетва за вярност към; 2. ист. феодална/васална зависимост; вярност към/зависимост от феодала.

allegoric(al)

- [,aeli'gOrik(ъl)] а алегоричен.

allegorize

- ['aeligъraiz] v 1. разказвам/пиша в алегорична форма; 2. представям/тълкувам алегорично.

allegory

- ['aeligъri] n 1. алегория; 2. символ, емблема.

allegretto

- [aeli'greitou] a, adv,муз. алегрето.

allegro

- [ъ'leigrou] a, adv,муз. алегро.

alleluia

- [,aeli'lu:jъ] hallelujah.

allergic

- [ъ'lъ:djik] а мед. алергичен, свръхчувствителен (to); to be ~ to разг. не мога да понасям/тьрпя.

allergy

- ['aelъdji] n мед. алергия.

alley

- ['aeli] n 1. тясна уличка, пасаж; 2. алея, пътека; 3. игрище за кегелбан; up my ~ разг. по моята част.

alleyiate

- [ъ'li;vieit] v облекчавам (болка/скрьб и пр.).

alleyway

- ['aeliwei] alley.

allheal

- ['O:lhi:l] n бот. дилянка (Valeriana officinalis).

alliaceous

- [aeli'eishъs] а чеснов; с миризма на чесън/лук.

alliance

- [ъ'laiъns] n 1. съюз, съглашение; to form/make an ~ with съюзявам се с; 2. връзка, родство, близост.

allied

- [ъ' laid] а 1. съюзнически, съюзен; ~ endeavours дружни/общи усилия; ~ by marriage свързан чрез брак; 2. сроден, близък, подобен (to).

alligator

- ['aeligeitъ] n (кожа от) алигатор.

alligator pear

- ['aeligeitъ.peъ] avocado.

alliterate

- [ъ'litъreit] v лит. 1. започвам с еднакъв звук (за думи в стих), 2. употребявам алитерация.

alliteration

- [ъ,litъ'reishn] n лит. алитерация.

alliterative

- [ъ'litъrъtiv] а лит. алитерационен, с алитера

allnre

- [] n привлекателност, чар; примамливост.

allocate

- ['aelъkeit] v разпределям, определям част; отпускам, предназначавам (суми и пр.); възлагам (работа и пр).

allocation

- [,aelъ'keishn] n 1. разпределяне, определяне; отпускане; възлагане; 2. разпределена част, дял; от- пусната сума.

allocution

- [,aelъ'kju:shn] n ряд. възвание, реч, адрес.

allogamy

- [ъ'lOgъmi] n бот. кръстосано опрашване.

allot

- [ъ'lOt] v (-tt-) 1. разпределям, определям; раздавам; възлагам; 2. отпускам, предназначавам (суми).

allotment

- [ъ'lOtmъnt] n 1. разпределяне; възлагане; 2. полагаема се част, дял; 3. парче общинска земя, дадена за частно ползуване.

allover

- ['O:louvъ] а,(плат) десениран с един мотив/шарка.

allow

- [ъ'lau] v 1. позволявам, разрешавам, давам; допускам; no dogs ~ed не се допускат кучета; 2. отпускам/давам периодично (сума и пр.); определям, давам (време за нещо), 3. юр. признавам, допускам (иски пр.); 4. признавам, приемам; to ~ s.o. to be a genius, to ~ that s.o. is a genius признавам, че някой e гений; allow for приспадам, правя намаление/отбив (от сума и пр.); вземам предвид; to ~ for waste признавам фира; to ~ for breakages/cash payment правя отстъпка за повреди/при плащане в брой; to ~ for shrinkage вземам предвид, че може да се свие (за плат), отпускам малко, в случай че се свие; allow in пускам/допускам (някого) да влезе (и в страна); allow of допускам, разрешавам; the situation ~s of no delay положението не търпи отлагане; allow out пускам (някого) да излезе.

allowable

- [ъ'lauъbl] а разрешим, допустим; законен.

allowance

- [ъ'lauъns] n 1. ряд. разрешение, позволение; толериране; 2. периодично отпускана сума; family ~s семейни надбавки; 3. дажба (храна); 4. определен период (от време), 5. търг. отбив, отстъпка, сконто; 6. вземане под внимание, отстъпка, снизхождение (for); to make ~(s) for имам/вземам предвид, проявявам снизхождение поради. [] v поставям под режим на разпределение; давам строго определени дажби (ядене, пиене) на.

alloy

- ['aebi] n 1. примес; сплав; смес; 2. прен. смесица, сплав; подправка; pleasure without ~ непомрачено/ чисто удоволствие. [ъ'bi] v 1. смесвам, правя сплав; 2.смесвам благороден метал с неблагороден; 3. прен. развалям; помрачавам; влошавам.

allspice

- ['O:lspais] n бахар.

allude

- [ъ'lu:d] v 1. споменавам, позовавам се (to); 2. загатвам, намеквам, имам предвид (to).

allure

- [ъ'ljuъ] v привличам, блазня; подмамвам, съблаз нявам (to, towards).

allurement

- [ъ'ljuъmъnt] n 1. чар, очарование; 2. примам ка; изкушение, съблазън.

alluring

- [ъ'ljuъri¤] а привлекателен, съблазнителен, примамлив; очарователен, пленителен.

allusion

- [ъ'lи:jп] n намек, загатване; подмятане; позова ване (to); алюзия.

allusive

- [ъ'lu:siv] а 1. загатващ, намекващ; 2. лит. изпълнен с алюзии.

alluvial

- [ъ'l(j)u:viъl] геол I. а алувиален, наносен; II.алувий, наносен слой (особ. златоносен).

alluvion

- [ъ'l(j)u:viъn] n 1. нанос; 2. наводнение; 3. геол. alluvium; 4. юр. увеличаванe на суша чрез наноси/изместване на коритото на река.

alluvium

- [ъ'l(j)u:viъm] n геол. алувий, нанос.

ally

- [ъ'lai] v 1. обик. pass, reft съюзявам (свързвам (with, to; 2.pass близък/cрoдeн cъм (to); 3. cъюзявaм ce, сплотявам се. ['aelai] n 1. сьюзник; 2. помощник; съдружник; 3. растение/животно от същия род.

almanac

- ['O:lmъnaek] n алманах; календар; годишник.

almighty

- [O:l'maiti] I. а 1. всесилен, всемогъщ;2. sl. голям, страшен; II.the A. бог, всевишният.

almond

- ['a:mъnd] n 1. бадем; 2. attr бадемов.

almoner

- ['a:mъnъ] n 1. служебно лице, което раздава милостиня/помощи; 2. болничен служител, натоварен със социални грижи за болните след изписването им.

almonry

- ['a:mъnri] n място, където се раздават помощи, милостиня.

almost

- ['O:lmoust] adv почти; току-речи; едва ли не.

alms

- [a:mz] n pl с гл. в sing милостиня, подаяние; to ask/beg (an) ~ of прося милостиня от.

almshousc

- ['a:mzhaus] n приют за бедни.

almsman

- ['a:mzmъn] n (pl -men) бедняк, който живее от милостиня.

aloe

- ['aelou] n 1. бот. столетник, алое; 2 .рl фарм. сабур, алое, разслабително (и bitter ~s).

aloft

- [ъ'lOft] adv 1. високо, нагоре, нависоко; 2. мор. горе, по въжетата, на мачтата; 3. ав. по време на полета.

alonc

- [] adv сам, без чужда помощ.

alone

- [ъ'loun] а 1. сам(ичък); самотен; усамотен; to leave/let ~ оставям на мира/спокойствие; 2. единствен; I ~ know the story само аз/единствен аз зная историята; we are not ~ in thinking... не сме единствените, които мислят..., не само ние мислим

along

- [ъ'lO¤] prep 1. покрай, по протежение на; ~ here в тази посока; 2. в течение на (година и пр.), през. [] adv 1. покрай; 2. напред, по-нататък; 3. заедно, със себе си; ~ with заедно с; покрай; ~ with other advantages покрай други предимства; 4. насам; he will soon be ~ скоро ще дойде/ще бъде тук; push it ~ разг. дай го насам; ~ toward(s) около, към (за време), all ~ през цялото време, от самото начало, открай време; right ~ винаги, през цялото време.

alongshore

- [ъ'lO¤shO:] adv покрай брега, по крайбрежието.

alongside

- [ъ'lO¤said] adv 1. мор. борд до борд; успоредно (на кея и пр.); 2. един до друг; до него/мене и пр. [] prep покрай, при, (близо) до (и ~ of).

aloof

- [ъ'lи:f] adv настрана (и прен.), надалеч; отделно; to stand/hold/kcep ~ from стоя настрана от, не се меся в; страня от. [] а сдържан, резервиран; надменен.

alopecia

- [aelъ'pi:shiъ] n мед. плешивост, оплешивяване, косопад, алопеция.

aloud

- [ъ' laud] adv 1. на глас, гласно; 2. високо, на висок глас.

alp

- [aelp] n 1. висока планина/връх; 2. алпийско пасище; 3. the A.s. Алпите.

alpaca

- [ael'paekъ] n 1. зоол. алпака (Lama pacos); 2. вълна от лама; 3. текст, плат от такава вълна (често с примес от памук/коприна).

alpenglow

- [.aelpъn'glou] n червено сияние по планински върхове.

alpenstock

- ['aelpъnstOk] n туристически бастун.

alpha

- ['aelfъ] n 1. гръцката буква алфа; 2. астр. най-ярка звезда в съзвездие; 3. attr алфа; A. and Omega прен. алфа и омега, начало и край; ~ plus отличен (за оценка).

alphabet

- ['aelfъbet] n 1. азбука; 2. основни принципи (на наука и пр.).

alphabetic(al)

- [,aelfъ'betik(ъl)] а азбучен.

alphabetically

- [.aelfъ'betikъli] adv по азбучен ред.

alphabetize

- ['aelfъbetaiz] v 1. нареждам по азбучен ред; 2. снабдявам с азбука.

alpine

- ['aelpain] 1. а високопланински; алпийски (и А.); II.високопланинско растение.

already

- [O:l'redi] adv вече; досега; преди.

alsatian

- [ael'seishn] n 1. елзасец; 2. (полицейско) куче вълча порода.

also

- ['O:lsou] adv също; също и; освен това; също така;

also-ran

- ['O:lsou,raen] n 1. кон/куче/човек, който не е спечелил състезание; 2. незначителен, конкурентен/човек

altaic

- [ael'teiik] а алтайски (и за езици).

altar

- ['O:ltъ] n 1. олтар; 2. жертвеник.

altarpiece

- ['Oltъpi:s] n картина/резба над/зад олтара.

alter

- ['O:ltъ] v 1. променям (се), изменям (се); 2. поправям, преправям (дреха и пр.).

alter ego

- [,O:ltъr'i:gou] n лат. най-близък другар, второ аз.

alterable

- ['O:ltъrъbl] а 1. сменяем, променяем; 2. който може да се преправи.

alteration

- [,O:ltъ'reishn] n 1. промяна, изменение; 2. поправка; преправяне.

alterative

- ['O:ltъrъtiv] а причиняващ промяна.

altercate

- ['O:ltъkeit] v споря, препирам се; заяждам се, карам се.

altercation

- [,O:ltъ'keishn] n спор, препирня; караница, кавга.

alternant

- [O:l'tъ:nъnt] а сменящ се, редуващ се.

alternate

- ['O:ltъneit] v сменям (се), редувам (се) (with); to ~ between постоянно преминавам от (едно състояние, настроение на другo). [O:l'tъ:nъt] 1. а редуващ се през едно, периодичен; on ~ Mondays през понеделник; ~ angles срещулежащи/кръстни ъгли; II.заместник.

alternating

- ['O:ltъneiti¤] а редуващ се; ~ current ел. променлив ток.

alternation

- [,O:ltъ'neishn] n редуване, смяна.

alternative

- [O:l'tъ:nъtiv] I. а алтернативен; II.алтернатива, избор, друга/втора в.ъзможност. although, ам. и

altho

- [O:l 'ои] cj макар че, макар и; въпреки че, при все че; ако и да.

altimeter

- ['aeltimi:tъ] n алтиметър, висотомер.

altitude

- ['aeltitju:d] n 1. височина (и геом.); височина над морското равнище; 2. височина, високо място; 3. висок ранг/положение; висока/връхна степен; висота; 4. pl възвишени чувства; благородно държане.

alto

- ['aeltou] n муз. 1. алт; контраалт; 2. контратенор; 3. виола; 4. attr алтов.

altogether

- [O:ltъ'geъ] adv 1. напълно, съвсем; цялостно, изцяло; 2. всичко на всичко, общо; 3. общо взето/ погледнато. [] n: in the ~ разг. гол, както го е майка родила.

altruism

- ['aeltruizm] n алтруизъм.

alum

- ['aelъm] n хим. стипца.

aluminum

- [,aelju'miniъm] n алуминий.

alumna

- [ъ'lлтпъ] n (рl-ae [-i:] ) ам. възпитаничка на даден университет/училище.

alumnus

- [ъ'lлmnъs] n (рl -i [-ai] ) ам. възпитаник на даден университет/училище.

alveolar

- [ael'viъlъ] I. а анат., фон. алвеоларен, венечен; II.фон. алвеоларна съгласна.

alveole

- ['aelviъl] alveolus.

alveolus

- [ael'viъlъs] n (рl- li [-lai]) 1. анат. алвеола; малка кухина; 2. килийка на восъчна пита.

always

- ['O:lweiz, 'O:lwiz] adv винаги, всякога; все.

am

- [] вж. be.

amadou

- ['aemъdu:] n прахан.

amah

- ['a:mъ] n англоинд. дойка, бавачка.

amain

- [ъ'mein] adv ocm., поет. 1. с все сила; бясно, яростно; 2. светкавично; 3. извънредно, много.

amalgam

- [ъ'maelgъm] n 1. хим. амалгама; 2. прен. смесица, смес.

amalgamate

- [ъ'maelgъmeit] v 1. правя амалгама, смесвам (се) с живак; 2. обединявам (се); сливам (се).

amalgamation

- [ъ.maelgъ'meishn] n 1. амалгамация, амалга миране; 2. обединяване, сливане.

amanuensis

- [ъ,maenju'ensis] n (pl-ses [-si:z]) секретар (на писател, учен); преписвач.

amaranth

- ['aemъraenҐ] n 1. бот. щир, амарант; 2. поет. въображаемо неувяхващо цвете; 3. тъмночервен цвят.

amass

- [ъ'maes] v натрупвам, струпвам; събирам.

amassment

- [ъ'maesmъnt] n 1. натрупване; струпване; 2. куп.

amateur

- ['aemъtъ] n 1. любител; 2. дилетант; 3. attr 1) любителски, самодеен; 2) дилетантски.

amateurish

- [,aemъ'tъ:rish] a 1. любителски; 2. дилетантски.

amative

- ['aemъtiv] а влюбчив.

amatory

- ['aemъtъri] а любовен; влюбен.

amaze

- [ъ'meiz] v смайвам, изумявам, поразявам, удив лявам, слисвам.

amazement

- [ъ'meizmъnt] n смайване, изумление, удивление, слисване (at, over); in ~ смаян(о), учуден(о), слисан(о); to my ~ за мое най-голямо учудване.

amazing

- [ъ'meizir] а удивителен, поразителен, изумителен.

amazon

- ['aemъzъn] n ист. амазонка; a. прен. амазонка.

ambassador

- [aem'baesъdъ] n 1. посланик (to в страна,ООН in в столица); 2. пратеник; вестител; посредник.

ambassadorial

- [aem,baesъ'dO:riъl] а посланически.

ambassadress

- [aem'baesъdris] n 1. съпруга на посланик; 2. жена посланик, посланичка.

amber

- ['aembъ] n 1. кехлибар, янтар; 2. цвят на кехлибар; 3. attr кехлибарен.

ambergris

- ['aembъgri:s] n амбра.

ambidexter

- [.aembi'dekstъ] I. a 1. който си служи еднакво добре с двете ръце; 2. двуличен; II. n двуличник, измамник.

ambidextrous

- [.aembi'dekstrъs] ambidexter I.

ambience

- ['aembiъns] n 1. (околна) среда; 2. прен. атмосфера.

ambient

- ['aembiъnt] а заобикалящ, обкръжаващ.

ambiguity

- [,aembi'gju:iti] n 1. двусмисленост; 2. неопреде леност, неяснота; 3. двусмислица, двусмислие.

ambiguous

- [aem'bigjuъs] а 1. двусмислен; 2. съмнителен, неясен, неопределен.

ambit

- ['aembit] n 1. обиколка; граница; размер; 2. обсег; сфера/поле на действие.

ambition

- [aem'biJn] n 1. амбиция; славолюбие; честолюбие; силно желание/стремеж; 2. цел, амбиция.

ambitious

- [aem'bishъs] а 1. амбициозен, честолюбив, славолюбив; прен. жаден (of, for); 2. смел (за начинание и пр.).

ambivalence

- [aem'bivъlъns] n двойственост на отношение; (постоянно) колебание между противоречиви чувства/положения.

ambivalent

- [aem'bivъlъnt] а двойствен; противоречив.

amble

- ['aembl] v 1. вървя раван (за кон); 2. вървя бавно/ полекичка; to ~ along разхождам се без цел, шляя се. [] n 1. раван; 2. бавна/спокойна разходка.

ambrosia

- [aem'brouziъ] n амброзия, храна на боговете (и прен.).

ambrosial

- [aem'brouziъl] a 1. много вкусен; 2. ароматен, благоуханен.

ambulance

- ['aembjulъns] n 1. болнична/санитарна кола, кола за бърза помощ, линейка (и ~ car); 2. воен. походна болница; ~ chaser sl. адвокат, който води дела за обезщетение при катастрофи.

ambulant

- ['aembjulъnt] а амбулаторен (за болен, лечение).

ambulatory

- ['aembjulъtъri] I. а 1. (приспособен) за ходене; ходещ; 2. подвижен; странствуващ; 3. мед. амбулаторен; 4. юр. временен; II.арх. покрита вътрешна галерия, аркада.

ambuscade

- [.aembus'keid] ambush.

ambush

- ['aembush] n воен. 1. (нападение от) засада; клопка; капан; to lay/make an ~ устройвам засада; to lie/wait in ~ стоя/чакам в засада; 2. войници в засада: 3. укритие (на военни части). [] v 1. нападам от/устройвам засада; завардвам; дебна; 2. прикривам (военни части) за засада.

ameba

- [] amoeba.

ameer

- [] amir.

ameliorate

- [ъ'mi:liъreit] v 1. подобрявам (се); 2. облекчавам.

amelioration

- [ъ,тi:liъ'rеshп] n подобрение; мелиорация.

ameliorative

- [ъ'mi:liъrъtiv] а мелиоративен.

amen

- [a:'men, ei'men] inl амин; така да бъде; to say ~ to съгласявам се с.

amenability

- [ъ,mi:nъ'biliti] n 1. юр. подсъдност, отговорност; 2. податливост; 3. покорност; смиреност.

amenable

- [ъ'mimъbl] а 1. юр. подсъден, отговорен (to пред); 2. податлив (to на); 3. послушен, хрисим.

amend

- [ъ'mend] v 1. поправям (се), подобрявам (се); коригирам; поправям поведението си; 2. внасям поправки в, изменям (законопроект и пр.).

amendable

- [ъ'mendъbl] а поправим.

amendatory

- [ъ'mendъtъri] а поправителен, изправителен.

amendment

- [ъ'mendmъnt] n 1. (предложение за) изменение (на закон и пр.); 2. юр. поправка, изправяне на грешка (в закон, процес), 3. подобрение.

amends

- [ъ'mendz] n рl и с гл. в sing удовлетворение; обезщетение; компенсация; to make ~ for отплащам се за; извинявам се за; изкупвам, компенсирам (грешка и пр.).

amenity

- [ъ'mi:niti] n 1. приятност; 2. любезност, вежливост; 3. рl удобства; удоволствия; public amenities места за отдих и култура.

amerce

- [ъ'mъ:s] v 1. налагам глоба на, глобявам; 2. наказвам.

american

- [ъ'merikъn] I а американски; ~ Indian индианец; ~ cloth мушама (и за маса); II n 1. американец; 2. английски език, говорен в Америка.

americana

- [ъ,meri'ka;nъ] n pl документи/материали относно историята, географията и пр. на Америка.

americanism

- [ъ'merikъnizm] n 1. американизъм (дума, израз, обичай), 2. преданост към САЩ, американо филство.

amerind

- ['aemъnnd] I. а 1. индиански; 2. ескимоски; II.1. индианец; 2. индиански език; 3. ескимос.

amethyst

- ['aemiҐist] n аметист.

amiability

- [eimiъ'biliti] n любезност, приветливост, дружелюбност; обичливост.

amiable

- ['eimiъbl] а мил, любезен, приветлив, дружелюбен; симпатичен, обичлив.

amicability

- [aemikъ'biliti] n дружелюбие; миролюбие; приятелско отношение.

amicable

- ['aemikъbl] a 1. дружески, приятелски; 2. мирен, миролюбив.

amid

- [ъ'mid] prep (в)сред, между; посред.

amidships

- [ъ'midships] adv в средата на кораба.

amidst

- [ъ'midst] amid.

amino-acid

- [ъ'mi:nou,aesid] n хим. аминокиселина.

amir

- [ъ'miъ] n емир.

amiss

- [ъ'miO] adv, a predic погрешно, невярно, неправилно, криво; не в ред, не както трябва; not ~ добър; подходящ, навременен; to go ~ сбърквам, сгрешавам; to take s.th. ~ засягам се от нещо, разбирам нещо криво/погрешно; nothing comes ~ to him всичко му е добре дошло, всичко приема; there is not much ~ with it не е лошо.

amity

- ['aemiti] n приятелство, разбирателство; добри чувства; мирни/приятелски отношения.

ammeter

- ['aemitъ] n ел. амперметър.

ammonia

- [ъ'mouniъ] n хим. 1. амоняк; 2. амонячна вода, амоняк.

ammoniac

- [ъ'mouniaek] а хим. амонячен.

ammonium

- [ъ'mouniъm] n хим. амониев радикал.

ammunition

- [aemju'nishn] n 1. воен. (бойни/огнестрелни) муниции; 2. прен. средства за борба, бойни средства.

amnesia

- [aem'ni:ziъ] n мед. амнезия, загубване на паметта.

amnesty

- ['aemnъsti] n амнистия, помилване. [] v амнистирам, помилвам.

amoeba

- [ъ'mi:bъ] n (pl -ae [-i:]) зоол. амеба.

amok

- [ъ'mOk] amuck.

among(st)

- [ъ'тл¤(st)] prep между, измежду, сред; у; из: from ~ измежду.

amontillado

- [ъ,mOnti'la:dou] n вид испанско вино.

amoprhous

- [ъ'mO:fъs] n 1. безформен, с неопределена форма; 2. хим. аморфен, некристален; 3. прен. неустановен, неопределен, неясен.

amoral

- [ae'mOrъl] а аморален.

amorist

- ['aemъrist] n донжуан.

amorous

- ['aemъrъs] a 1. влюбчив; страстен, чувствен; 2. любовен; 3. ост. влюбен (of в).

amortization

- [ъ,mO:ti'zeishn] n 1. фин. амортизация, погашение; 2. сума за погашение.

amortize

- ['aemъtaiz] v 1. фин. амортизирам, погасявам; 2. юр. прехвърлям (имот) във владение на корпорация.

amount

- [ъ'maunt] v 1. възлизам (to на) (за сума); 2.равнявам се, равнозначен съм (to на); означавам; what does it ~ to? какво означава/значи това? it ~s to very little, it does not ~ to much не означава нищо особено, маловажно е. [] n 1. (обща) сума, сбор; 2. количество; размер; to have any ~ of money много съм богат, имам много пари; quite an ~ доста много; 3. значение, смисъл.

amour

- [ъ'muъ] n фр. любов, любовна история/интрига.

amour propre

- [ъ'muъ'prO:pr] n фр. самолюбие; суета.

ampere

- ['aempЁъ] n ел. ампер.

ampersand

- ['aempъsaend] n знак (and).

amphibia

- [aem'fibiъ] n pl; зоол. амфибии, земноводни (животни).

amphibian

- [aem'fibiъn] I. a 1. зоол. земноводен; 2. пригоден за суша и море (за самолет и пр.), II.n 1. зоол. земноводно животно; 2. aв. воен. хидроплан, самолет/танк амфибия.

amphibious

- [aem'fibiъs] a 1. amphibian 1.; 2. воен.oт сухопътни, морски и въздушни сили (за операция); подготвени за такава операция (за военни части); 3. двояк; двойствен; съмнителен.

amphibology

- [,aemfi'bOlъdj] n двусмислица.

amphibrach

- ['aemfibraek] n проз. амфибрахий.

amphitheatre

- ['aemfi'Ґiъtъ] n амфитеатър.

amphora

- ['aemfъrъ] n (pl -rae [ri:]) амфора.

ample

- ['aempl] a 1. (пре)достатъчен; обилен; 2. широк, обширен; 3. евф. пълен, дебел.

amplification

- [.aempliri'keishn] n 1. увеличаване, уголемяване; увеличение; 2. разширяване, разработване (на тема), разширение, разработка, допълнение; 3. ел., рад. усилване; 4. разпространение.

amplifier

- ['aemplifaiъ] n 1. рад., ел. усилвател; 2. леща (на микроскоп).

amplify

- ['aemplifai] v 1. увеличавам, уголемявам; разширявам; 2. разработвам, разширявам, допълвам (тема); 3. рад., ел. усилвам; 4. разпростирам се, говоря надълго и нашироко (on, upon).

amplitude

- [ aeтрlitju:сd] n 1. простор, ширина; 2. пълнота, изобилие; 3. широта, размах, обсег (на мисълта и пр.); 4. физ., астр. амплитуда; 5. воен. обсег/радиус на действие.

amply

- ['aempli] adv 1. обидно; щедро; 2. напълно, достатъчно.

ampoule

- ['aempu:l] n ампула.

amputate

- ['aempjuteit] v мед. ампутирам, отрязвам.

amputation

- [.aempju'teishn] n мед. ампутиране, отрязване на крайник.

amtrac(k)

- ['aemtraek] n воен. (десантна) бронирана кола амфибия.

amuck

- [ъ'mлk] adv: to run ~ побеснявам; вилнея, беснея.

amulet

- ['aemjulъt] n муска, амулет, талисман.

amuse

- [ъ'mju:z] v забавлявам, развличам, занимавам; разсмивам; to be ~d забавлявам се, смея се, става ми весело, развеселявам се (by, at, with); to keep s.o. ~d занимавам/забавлявам някого.

amusement

- [ъ'mju:zmъnt] n 1. развеселеност; весело настроение; смях; to my great ~ , much to my ~ за мое голямо удоволствие; in ~ развеселен; 2. развлечение, забавление, удоволствие; занимание; 3. attr за забавления/увеселения; увеселителен; с различии игри/забави.

amusing

- [ъ'mju:zin] а забавен, смешен; занимателен.

amyl

- ['aemil] n хим. амил.

amylaceous

- [aemi'leishъs] а хим. скорбелен, нишестен.

an

- [] a (пред дгласна). [aen] cj ост. ако.

an't

- [a:nt] ост. разг. am not, are not, is not, has not.

an(a)csthesia

- [aenis'Ґiziъ] n мед. анестезия, упойване, упойка, обезболяване; обща/локална безчувственост.

an(a)emic

- [ъ'ni:mik] а анемичен, малокръвен.

an(a)esthetic

- [aenis'Ґetik] I. а упоителен, анестетичен, обезболяващ; наркотичен; II.упоително/обезболяващо средство, упойка.

an(a)esthetist

- [ъ'nisҐъtist] n анестезиолог.

an(a)esthetize

- [ъ'nisҐъtaiz] v давам упойка (на), упоявам; обезболявам.

anachronism

- [ъ'naekrъnizm] n анахронизъм.

anachronistic

- [ъ.naekrъ'nistik] а съдържащ/представляващ анахронизъм.

anacoluthon

- [,aenъkъ'lu:ҐOn] n (pl-tha [-Ґъ]) лит. анаколут, граматическа непоследователност.

anaconda

- [aenъ'kOndъ] n анаконда, юж.-ам. боа (Eunectes murinus).

anadromous

- [ъ'naedrъmъs] а зоол. хвърлящ хайвера си в реки (за морски риби).

anaemia

- [ъ'ni:miъ] n мед. анемия, малокръвие.

anaerobe

- [aen'Ёъroub] n биол. анаероб.

anaglyph

- ['aenъglif] n 1. барелефно украшение, камея; 2. опт. стереоскопична снимка.

anal

- ['einъl] а анат. анален, на ануса.

analecta

- [aenъ'lektъ, -lekts] n pl сборник от литературни откъси, аналекта.

analgesic

- [aenъl'dji:zik] мед. 1. а аналгетичен, болкоуспокояващ; II.аналгетично/болкоуспокояващо средство.

analog

- [] analogue.

analog(ue)

- ['aenъlOg] n 1. аналог, нещо подобно/сходно, успоредица, подобие; 2. заместител; meat ~ заместител на месо.

analogical

- [aenъ'lOdjikъl] а аналогичен; основан на/употребен като аналогия.

analogize

- [ъ'naelъdjaiz] v 1. обяснявам чрез/употребявам аналогия; 2. аналогичен/подобен съм (with с, на).

analogous

- [ъ'naelъgъs] а аналогичен, подобен, сходен; съответен.

analogy

- [ъ'naelъdji] n аналогия, подобие, сходство (to, with, between); on the ~ of, by ~ with по аналогия на/с; to draw an ~ between сравнявам, правя сравнение между.

analphabet

- [aen'aelfъbet] n (напълно) неграмотен човек.

analysand

- [ъ'naeli,saend] n лице, подложено на психоанализа.

analyse

- ['aenъlaiz] v 1. анализирам, правя анализ/ разбор (на); разглеждам (обстойно); разчленявам; 2. хим. разлагам.

analysis

- [ъ'naelisis] n (pl -ses [-si:z]) 1. анализ; разбор (и грам.); in the final/last/ultimate ~ след като се прецени всичко, в края на краищата; 2. хим. разлагане; 3. кратко изложение, резюме. 4. психоанализа.

analyst

- ['aenъlist] n 1. аналитик; 2. лаборант химик; 3. психоаналитик.

analytic(al)

- [.aenъ'litik(ъl)] а аналитичен.

analytics

- [aenъ'litiks] n pl с гл. в sing 1. мат. анализ; 2. фил. аналитика.

anap(a)est

- ['aenъpist] n проз. анапест.

anaphora

- [ъ'naefъrъ] n pem. анафора.

anarchic(al)

- [ъ'na:kik(ъl)] a 1. анархичен, своеволен; бeззаконен; 2. безвластен.

anarchism

- ['aenъkizm] n анархизъм.

anarchist

- ['aenъkist] n анархист.

anarchy

- ['aenъki] n 1. анархия, безвластие; 2. анархия, безредие, хаос.

anathema

- [ъ'naeҐimъ] n 1. църк. анатема; проклятие; 2 анатемосан човек/нещо; нетърпим човек/нещо; he is ~ to me не мога да го търпя, черен ми е пред очите.

anathemize

- [ъ'naeҐimaiz] v 1. църк. анатемосвам; 2. пpoклинам; заклеймявам, порицавам.

anatomic(al)

- [,aenъ'tOmik(ъl)] а анатомически.

anatomist

- [ъ'naetъmist] n 1. анатом; 2. дисектор; 3. прен. аналитик.

anatomize

- [ъ'naetъmaiz] v 1. анатомизирам; 2. анализирам/изследвам/излагам най-подробно.

anatomy

- [ъ'naetъmi] n 1. анатомия; 2. дисекция; 3. шег. човешко тяло; скелет; 4. прен. анализ.

ancestor

- ['aensistъ] n прародител, праотец, прадядо; предшественик.

ancestral

- [aen'sestrъl] а 1. прародителски; родов, фамилен; 2. наследен; наследствен.

ancestress

- ['aensistris] n прародителка, прабаба.

ancestry

- ['aensistri] n 1. прадеди; (благородно) потекло, родословие; 2. семеен произход.

anchor

- ['ae¤kъ] n 1. котва; to be/lie/ride at ~ на котва съм, стоя на котва; to cast/drop/let go the ~ спускам/хвърлям котва; to come to ~ , to bring a ship to ~ спускам котва (и прен.), прекратявам пътуването; to weigh ~ вдигам котва; 2. тех. анкър, стоманена връзка; 3. прен. опора, упование, котва. [] v закотвям; хвърлям котва; to ~ o.'s hopes in/on уповавам се на.

anchorage

- ['ae¤kъridj] n 1. закотвяне; 2. място/такса за закотвяне; такса за престой в пристанище; 3. прен. опора, упование.

anchoress

- ['ae¤kъris] n 1. отшелница, пустинничка; 2. caможивка.

anchoret

- ['ae¤kъrit, rait] n 1.отшелник,пустинник; 2. саможивец, отшелник

anchorman

- [ae¤kъmъn] n (pl -men) 1. последен състезател при щафета 2. рад. телев. водещ (предаване).

anchovy

- [aen'tshouvi] n 1. аншоа; 2. attr от/с аншоа.

ancient

- ['einshnt] I. а 1. древен, античен; 2. много стар; ~ lights юр. право да не бъде затулен прозорец; II. n 1. старец; 2. the ~s древните народи; античните писатели; the A. of Days всевишният, бог. [] ensign.

ancillary

- [aen'silъri] а помощен, спомагателен; подчинен (to).

and

- [aend, ъnd, ъn, nd] cj 1. и; 2. a; 3. разг. да; try ~ do it опитай се да го направиш; come ~ see us ела да ни видиш, ела ни на гости; 4. ост. ако.

andante

- [aen'da:nti:] а, adv, n муз. анданте.

andiron

- ['aendaiъn] n желязна подпора за дървата в огнище.

anecdotal

- [aenik'doutъl] а анекдотичен.

anecdote

- ['aenikdout] n анекдот.

anemia

- [] anaemia.

anemone

- [ъ'nemъni] n 1. анемона; 2. sea anemone.

anent

- [ъ'nent] prep ост., шотл. относно, за.

anesthesia

- [] anaesthesia.

anew

- [ъ'nju:] adv отново, пак, още веднъж.

anfractuosity

- [aen.fraektshu'Ositi] n 1. криволичене;рl криволичещи ходове; 2. прен. заплетеност, комплицираност, сложност (на мисьл и пр.).

anfractuous

- [aen'fraektshuъs] а 1. криволичещ; извит; 2. прен. заплетен, сложен.

angary

- ['ae¤gъri] n юр. право на воюваща страна да използува/унищожава имущество на неутрална страна (срещу заплащане).

angel

- ['eindjъi] n 1. ангел (и прен.), ministering/guardian ~ добър ангел, ангел-хранител; 2. стара английска златна монета; 3. разг. финансов поддръжник, меценат; to be on the side of the ~s поддържам поблагоприятното становище, вярвам, че доброто ще победи.

angel-cake

- ['eindjъlkeik, -fu:d] n пандишпан с белтъци.

angelic(al)

- [aen'djelik(ъl)] а ангелски.

angelica

- [aen'djelikъ] n бот. ангелика, пищялка.

angelus

- ['aendjilъs] n църк. католическа молитва (три пьти на ден), камбанен звън при четенето и (и ~ bell).

anger

- ['ae¤gъ] n гняв, яд (at). [] v ядосвам, разсърдвам, разгневявам.

angina

- [aen'djainъ] n мед. 1. ангина; 2. ангина пекторис, гръдна жаба (и ~ pectoris).

angiosperm

- [,aendjiou'spъ:m] n бот. покритосеменно растение.

angle

- [] v 1. ловя риба с въдица (for); 2. мъча се да получа/да се сдобия (for s.th. с нещо).

angler

- ['ae¤glъ] n 1. рибар, въдичар; 2. зоол. морски дявол (Lophius piscatorius).

angles

- ['ae¤glz] n pl ист. англи.

angleworm

- ['ae¤glwъ:m] n земен червей.

anglican

- ['ae¤glikъn] I. a 1. англикански; 2. ам. английски; II. n англиканец.

anglice

- ['ae¤glъ.si:] adv по/на английски.

anglicism

- ['ae¤glisizm] n 1. ез. англицизъм; 2. (придържане към) английски обичаи, традиции и пр.

anglicize

- ['ae¤glisaiz] v придавам английски характер на

angling

- ['ae¤gli¤] n въдичарство.

anglo-Saxon

- [.ae¤glou'saeksn] 1. а англосаксонски; II. n 1. ист. англосаксонец; 2. староанглийски език; 3. англичанин.

angola

- [aen'goulъ] n 1. ангорска коза/котка/заяк (и ~ goat/cat/rabbit); 2. плат от ангорска вълна.

angostura

- [ae¤gъ'stjuъrъ] n горчива кора от юж.-ам. дърво от рода Galipea (и ~ bark); ~ bitters питие, подправено с тази кора.

angry

- ['ae¤gri] а 1. ядосан, сърдит; гневен, разгневен (at, with на някого, at, about за нещо); 2. възпален, подлютен, лют (за рана); 3. бурен, застрашителен (за море и пр.).

angst

- [ae¤gst] n нем. 1. тревога, загриженост; 2. чувство на вина, угризение.

anguish

- ['ae¤gwish] n силна болка, страдание; мъка, мъчение, терзание. [] измъчвам (се), терзая (се), страдам.

angular

- ['ae¤gjulъ] а 1. ъглест, ъгловат; остър; 2. тех. ъглов; коленчат; разположен под ъгъл; 3. сух, кокалест; 4. недодялан, скован.

angulate

- ['ae¤gjuleit] а ъглест.

aniericanize

- [ъ'merikъnaiz] v американизирам (се), поамериканчвам (се).

anile

- ['einail] а бабешки; старешки; вдетинен, изкуфял.

aniline

- ['aenilin] n 1. анилинова боя; 2. хим. анилин; 3. attr анилинов.

anility

- [ъ'niliti] n старост, немощ; старческо слабоумие.

animadversion

- [,aenimъd'vъ:shn] n критика, порицание (on, upon).

animadvert

- [,aenimъd'vъ:t] v критикувам, порицавам, упреквам, осъждам (on, upon).

animal

- ['aeniml] n 1. животно (и прен.); 2. attr 1) животински; 2) плътски, чувствен; ~ spirits живост, жизнерадост, жизненост, буйна кръв; ~ desires плътски желания.

animalcule

- [aeni'maelkju:l] n микроскопично животно.

animalism

- ['aenimъlizm] n 1. теория, отричаща духовната същност на човека; 2. жизнеспособност, жизненост, буйна кръв.

animality

- [aeni'maeliti] n 1. животинското у човека; 2. животинският свят; 3. животинско съществуване.

animalize

- ['aenimъlaiz] v 1. представям в животинска форма/вид; 2. възбуждам/развивам долни инстинкти (у), правя да оскотее.

animate

- ['aenimeit] v 1. съживявам, оживявам; възбуждам, вдъхвам живот/енергия (у); ободрявам, въодушевявам; 2. подтиквам. стимулирам; движа; вдъхновявам, въодушевявам; 3. кино правя рисунки за анимационен филм; ~d cartoon рисуван/анимационен филм. ['aenimъt] а 1. жив, одушевен; органически; 2. жив, оживен.

animated

- ['aenimeitid] а 1. оживен, възбуден; 2. вдъхновен, въодушевен; подбуден, движен (by, with от); 3. жив.

animation

- [.aeni'meishn] n оживление, възбуда; въодушевление; живост, жизнерадост; жизненост.

animism

- ['aenimizm] n анимизъм.

animosity

- [.aeni'mOsiti] n враждебност, неприязън; ненавист, омраза (against, towards, between).

animus

- ['aenimъs] n 1. предубеждение, враждебност (against); 2. намерение, цел.

anion

- ['aenaiъn] n физ. анион.

anise

- ['aenis] n анасон (Pimpinella anisum).

aniseed

- ['aenisi:d] n анасон(ово семе).

anisette

- [aeni 'set] n мастика.

ankle

- ['ae¤kl] n анат. глезен.

anklet

- ['ae¤klit] n 1. гривна за глезен; 2. ам. къс чорап (и ~ sock); 3. ам. обувка с каишка около глезена.

annalist

- ['aenъlist] n летописец.

annals

- ['aenъlz] n рl 1, летописи, анали, хроники; 2. бюлетин (за научна публикации), годишник.

anneal

- [ъ'ni:l] v 1. meх. калявам (стькло, метал), 2. опалвам, изпичам (глеч и пр.).

annex

- [ъ'neks] v 1. присьединявам, прибавям; прилагам; 2. присъединявам (територия), анексирам. ['aeneks] n 1. прибавка, допълнение; приложение; 2. пристройка, крило, странична сграда.

annexation

- [aenek'seishn] n 1. прибавяне; прибавка; 2. анексиране; анексия.

annexe

- [] annex.

annihilate

- [ъ'naiъleit] v унищожавам; изтребвам.

annihilation

- [ъ'naiъ'leishn] n унищожаване; унищожение; изтребване.

anniversary

- [,aeni'vъ:sъri] n 1. годишнина; юбилей; 2. attr 1) годишен, ежегоден; 2) юбилеен.

anno Domini

- [anou'dOminai] adv лат. след Христа, от новата ера. [] n разг. старост.

annotate

- ['aenъteit] v снабдявам с обяснителни бележки коментар, правя анотации, анотирам.

annotation

- [,aenъ'teishn] n обяснителна бележка/забележка, коментар, анотация.

annotator

- ['aenъteitъ] n коментатор, съставител на коментар/анотации.

announce

- [ъ'nauns] v 1. обявявам, публикувам, съобщавам, разгласявам; 2. съобщавам, известявам, казвам; съобщавам за идването/присъствието на (гост и пр.), представям (говорител, изпьлнител), to ~ dinner съобщавам, че обедът е готов.

announcement

- [ъ'naunsmъnt] n обявление, обява; съобще ние, известие.

announcer

- [ъ'naunsъ] n рад., телев. говорител.

annoy

- [ъ'nOi] v дразня, раздразням; досаждам (на); ядосвам; безпокоя, закачам.

annoyance

- [ъ'nOiъns] n 1. раздразнение; досада; яд; дразнене; 2. неприятност.

annoying

- [ъ'nOii¤] а досаден, неприятен.

annual

- ['aenjuъl] 1. а годишен, ежегоден; II n 1. годишник; 2. едногодишно растение; hardy ~ 1) студоустойчиво едногодишно растение; 2) шег. досадно повтарящ се/възникващ въпрос/събитие.

annuitant

- [ъ'nju:itъnt] n човек, получаващ годишна рента.

annuity

- [ъ'nju:iti] n анюитет, годишна рента.

annul

- [ъ'плl] v (-11-) анулирам, отменям.

annular

- ['aenjulъ] n пръстеновиден.

annulate(d)

- ['aenjuleit(id)] а зоол. прешленест.

annulment

- [ъ'плlтъпt] n анулиране, отменяне.

annunciate

- [ъ'nлnsieit] v възвестявам.

annunciation

- [ъ.nлnsi'eishn] n 1. възвестяване; 2. the A. цьрк. Благовещение.

annunciator

- [ъ'nлnsieitъ] n ел. сигнализатор, светлинен номератор.

anode

- ['aenoud] n фаз. анод.

anodyne

- ['aenъdain] мед. 1. а болкоуспокоителен, болкоуспокояващ; безвреден; II.болкоуспокоително средство.

anoint

- [ъ'nOint] v 1. намазвам (рана и пр.); 2. (миро)помазвам.

anomalous

- [ъ'nOmъlъs] а неправилен, аномален.

anomaly

- [ъ'nOmъli] n неправилност, аномалия.

anon

- [ъ'пOп] adv ост. веднага, ей-сега; ever and ~ oт време на време. [] a, adv анонимен; анонимно.

anonymity

- [.aenъ'nimiti] n анонимност.

anonymous

- [ъ'nonimъs] а анонимен.

anopheles

- [ъ'nOfili:z] n зоол. анофелес, маларичен комар.

anorak

- ['aenъraek] n анорак.

another

- [ъ'плъ] а, pron друг, различен; още един; in ~ ten years след още десет години; ~ Shakespeare/Edison, etc. втори/нов Шекспир/Едисън и пр.; taking one thing with ~ взето заедно; общо, средно; you're ~! ама и ти си един!

anserine

- ['aensъrain] а 1. зоол. гъши; 2. шег. патешки, глупав.

answer

- ['a:nsъ] n 1. отговор; in ~ to в отговор на; to make no ~ не отговарям; to know all the ~s разг. всичко знам, от всичко разбирам; 2. отговор, решение (на задача); 3. юр. защита, ответ; 4. муз.реприза. [] v 1. отговарям (на); отвръщам (на); ~ me this question отговори ми на този въпрос; not to ~ a syllable не отговарям нищо,. не казвам ни гък (ни мък); to ~ the roll/to o.'s name обаждам се, когато ми извикат името (при проверка): to ~ the bell идвам, когато ми позвънят; to ~ the door/the bell отварям вратата, когато се звъни; 2. отговарям (на), съответствувам (на), задоволявам (изисквания, цел и пр.), 3. отвръщам (на), връщам, плащам; to ~ blows with blows отвръщам на удара с удар; 4. успявам, постигам целта; the plan has not ~ed планът се оказа незадоволителен/не успя; this won't ~ с това нищо няма да се постигне; it ~s to be honest има смисъл/струва си да бъдеш честен; 5. решавам, отговарям на (задача); 6. отговарям на, отхвърлям (обвинение и пр.); 7. реагирам на, подчинявам се (на), поддавам се (на) (и с to); to ~ (to) the helm мор. подчинявам се на кормчията (за кораб), to ~ the spur подчинявам се на ездача (за кон); answer back отвръшам (грубо, дръзко); защищавам се; answer for отговарям/гарантирам за; отговорен съм за; 1 will not ~ for it that не гарантирам/обещавам, че; he has alotto ~ for има много неща, за които той трябва да отговаря; answer to 1) answer 7; 2) отговарям/съответствувам на (описание), 3) отговарям/отговорен съм пред; to ~ to the name of наричам се, казвам се.

answerable

- ['a:nsъrъbl] а 1. отговорен (for за); 2. на които може да се отговори; решим; 3. съответен, подходящ.

ant

- [aent] n мравка (сем. Formicidae).

ant cow

- ['aent.kau] n листна въшка (с която мравките се хранят).

ant-bcar

- ['aentbЁъ] n зоол. голям мравояд (Myrmecophaga jubata).

ant-eater

- ['aenti:tъ] n зоол. мравояд (Myrmecophaga).

ant-hill

- ['aenthil] n мравуняк.

antacid

- [aent'aesid] I. а хим. противокиселинен; II.мед. средство против киселини в стомаха.

antagonism

- [aen'taegъnizm] n антагонизъм, враждебност, вражда (for, towards към); противоречие (between).

antagonist

- [aen'taegъnist] n антагонист, противник.

antagonistic

- [aen.taegъ'nistik] а антагонистичен, враждебен; противен; противодействуващ.

antagonize

- [aen'taegъnaiz] v 1. предизвиквам враждебно настроение (у), опълчвам срещу себе си; 2. противодействувам на; неутрализирам.

antarctic

- [aen'ta:ktik] а антарктически, на Южния полюс.

ante

- ['aenti] n 1. карта миза; 2. плащане; дял; цена. [] v 1. карта слагам като миза; 2. ам. плащам (и с up).

ante meridiem

- [.aentimъ'ridiem] adv лат. обик. ськр. a. т. преди обед.

ante-

- ['aenti] pref пред-, до-.

antebellum

- [aenti 'belъm] а лат. довоенен, предвоенен; ам. отпреди Гражданската война.

antecede

- ['aentisi:d] v предшествувам.

antecedence

- [,aenti'si:dns] n 1. предшествуване; 2. първенство, предимство, приоритет.

antecedent

- [,aenti'si:dnt] I. а 1. предшествуващ, предидущ (to); 2. априорен; II.1. дума/фраза, към която се отнася местоимение; 2. лог. предпоставка на силогизъм; 3. мат. първи член на отношение; 4. pl минало, минали събития/връзки, произход (особ. на дадено лице).

antechamber

- [.aenti'tsheimbъ] n преддверие, чакалня.

antedate

- ['aentideit] n по-ранна дата (от действителната). [] v 1. обозначавам с/пиша по-ранна дата; 2. предшествувам.

antediluvian

- [,aentidi'lu:viъn] 1. а допотопен (и прен.), антедилувиален; II.1. допотопно животно; предисторически човек; 2. много стар човек; 3. разг. старомоден човек.

antelope

- ['aentiloup] n антилопа.

antemeridian

- [.aentimъ'ridiъn] а сутрешен, предобеден.

antenatal

- [.aenti'neitl] а зародишен, утробен; преди раждането; ~ clinic здравна консултация за бременни жени.

antenna

- [aen'tenъ] n (pl -s, -ae [-i:]) 1. зоол. пипалце, мустаче; 2. (pl -s) paд., телев. антена.

antenuptial

- [aenti'nлpshl] а предбрачен.

antepenult

- [,aenti'pi:nъlt] n третата сричка от края на думата.

antepenultimate

- [.aentipe'nлltimъt] 1. а на третата сричка от края на думата; II. n antepenult.

anteprandial

- [.aenti'praendiъl] а книж. предобеден.

anterior

- [aen'tiъriъ] a 1. предшествуващ (to) (по време), 2. преден (за място).

anteriority

- [aen.tiъri'oriti] n първенство, старшинство, приоритет.

anteroom

- ['aentirum] n преддверие, чакалня.

anthelion

- [aen'Ґi:liъn] n метеор, светъл кръг (около облак и пр.).

anthem

- ['aenҐъm] n 1. черковна песен, химн, хорал; 2. химн (и национален).

anther

- ['aenҐъ] n бот. прашник, прашникова торбичка; ~ dust прашец.

anthology

- [aen'ҐOlъdji] n антология.

anthracite

- ['aenҐrъsait] n антрацит.

anthrax

- ['aenҐraeks] n мед антракс, синя пъпка, сибирска язва.

anthropoid

- ['aenҐrъpOid] I. а човекоподобен; 11.човеко подобна маймуна, антропоид.

anthropological

- [.aenҐrъpъ'lOdjikъl] а антропологически.

anthropologist

- [,aenҐrъ'pOlъdjist] n антрополог.

anthropology

- [.aenҐrъ'pOlъcji] n антропология.

anthropophagi

- [,aenҐrъ'pOfъdjai] n pl човекоядци, канибали.

anthropophagous

- [,aenҐrъ'pOfъgъs] а човекоядски, канибал ски.

anthropophagy

- [,aenҐrъ'pOfъdji] n човекоядство, канибализъм.

anti

- ['aenti] n разг. противник.

anti-

- ['aenti] рrеf противо-; анти-.

anti-aircraft

- [,aenti'Ёъkra:ft] а противовъздушен, зенитен.

anti-fascist

- [.aenti'faeshist] a, n антифашист(ки).

anti-hero

- [,aenti'hiъrou] n лит. антигерой.

anti-novel

- [,aenti'nOvl] n лит. антироман.

anti-personnel

- [,aenti,pъ:sъ'nel] а воен. противопехотен (за бомба и пр.).

antibiotic

- [.aentibai'Otik] мед. I. а антибиотичен; II.антибиотик.

antibody

- ['aentibOdi] n физиол. противотяло, антитяло.

antic

- ['aentik] I. а ост. странен, гротесков; II.1. ocm. гротескова фигура, клоун; 2. обик. р1 кривене; лудории, маймунджилуци; странно поведение.

antichrist

- ['aentikraist] n антихрист.

anticipant

- [aen'tisipъnt] а очакващ; предчувствуващ.

anticipate

- [aen'tisipeit] v 1. очаквам, предвиждам; предчувствувам, предугаждам; предвкусвам; 2. предварвам, изпреварвам; изпълнявам предварително (заповед, желание), изхарчвам предварително; обсъждам/разисквам предварително; 3. избързвам със събитие (в разказ и пр.).

anticipation

- [aentisi'peishn] n 1. очакване; by ~ предварително; contrary to ~ противно на очакванията; in ~ of в очакване на; thanking you in ~ като ви благодаря предварително; 2. предчувствуване; предвкусване; предвиждане; предварителна представа/мнение.

anticlerical

- [.aenti'klerikъl] а антиклерикален.

anticlimactic

- [.aentiklai'maektik] а несъразмерен с/неотго варящ на очакванията; намаляващ ефекта.

anticlimax

- [.aenti'klaimaeks] n 1. pern. спадане/намаляване на интереса; батос; 2. подробност, намаляваща ефекта; 3. изход, несъвпадащ с очакванията; жалък завършък; фиаско.

anticline

- ['aentiklain] n геол. антиклинал(а).

anticyclone

- [.aenti'saikloun] n метеор, антициклон.

antidotal

- ['aentidoutъl] а противоотровен.

antidote

- ['aentidout] n противоотрова (against, for, to); противосредство.

antifreeze

- ['aentifri:z] n антифриз.

antigen

- ['aentidjen] n биол. антиген.

antilogy

- [aen'tilъdji] n непоследователност, противоречие.

antimacassar

- [,aentimъ'kaesъ] n ост. покривчица за облегало на стол/канапе.

antimony

- [aen'timъni] n хим. антимон.

antinomy

- [aen'tinъmi] n 1. юр. противоречие в закон/между два закона; 2. парадокс.

antipathetic

- [.aentipъ'Ґetik] а несимпатичен, антипатичен.

antipathy

- [aen'tipъҐi] n антипатия; отвращение, омраза (against, to към; between между).

antipodal

- [aen'tipъdъl] а диаметрално противоположен.

antipode

- ['aentipoud] n 1. антипод, пълна противоположност; антитеза; 2. рl [aen'tipъdi:z] геогр. антиподи.

antiquarian

- [,aenti'kwЁъriъn] I. а антикварски; археологически; II. n антиквар; любител на старини.

antiquated

- ['aentikweitid] a 1. остарял; 2. старомоден; из лязъл от употреба.

antique

- [aen'ti:k] I. а 1. древен, старинен; античен; 2. старомоден; много стар; II. n 1. антикварен предмет, антика; 2. произведение на античното изкуство; 3. печ. антиква. [] v правя (да изглежда) стар(инен), придавам старинен вид на.

antiquity

- [aen'tikwiti] n 1. старост, древност; 2. старина, древност; high/hoary ~ дълбока древност; 3. античност, класическа древност; 4. рl антични предмети/обичаи/институти; старини.

antirrhinum

- [,aenti'rainъm] n бот. кученце, лъвче.

antisocial

- [,aenti'soushl] а 1. антисоциален, противообществен; 2. необщителен.

antitank

- ['aentitaenk] а противотанков.

antithesis

- [aen'tiҐъsis] n (pl-ses [-si:z]) 1. антитеза; 2. пълна противоположност, контраст.

antithetic(al)

- [aenti'Ґetik(ъl)] а противоположен.

antitrade

- ['aentitreid] n геогр. антипасат.

antitype

- ['aentitaip] n прототип.

antjquary

- ['aentikwъri] antiquarian II.

antler

- ['aentlъ] n (разклонение на) еленов рог.

antlion

- ['aentlaiъn] n зоол. мраволъв (Myrmeleon).

antonym

- ['aentъnim] n антоним (of на).

antrum

- ['aentrъm] n анат. антрум, кухина.

anus

- ['einъs] n анат. анус.

anvil

- ['aenvil] n наковалня (и анат.).

anxiety

- [ae¤g'zaiъti] n 1. тревога, безпокойство, загриженост, грижа; страх, опасение (for); 2. силно/страстно желание (for за, to с infдa); 3. мед. чувство на мъчително безпокойство/страх; чувство на притискане в гърдите.

anxious

- ['ae¤kshъs] а 1. загрижен, разтревожен, обезпокоен, неспокоен (about); 2. predic силно желаещ, нетърпелив (for s.th., to do s.th.); I am ~ for you to meet my brother много искам брат ми да се запознае с вас; we were ~ for help to be sent/that help should be sent promptly очаквахме с нетърпение/тревога да ни се изпрати незабавно помощ; 3. грижовен, кахърен; изпълнен с грижи; угрижен; 4. причиняващ/създаващ грижи, главоболен; to be on the ~ seat aм. тревожа се, измъчвам се от неизвестност/тревога.

anxiously

- ['ae¤kshъsli] adv 1. тревожно, неспокойно; страхливо; 2. нетърпеливо.

any

- ['eni] a, pron 1. вьв вьпр. и усл. изречения някакъв; някой; малко (или не се превежда), have you ~ excuse? имаш ли (някакво) извинение? is there ~ bread in the house? има ли хляб вкъщи if ~ of you wants it ако някой от вас го иска; is it ~ use/good to you? ще ти свърши ли (някаква) работа? 2. в отр. и отр. вьпр. изречения никакъв; никой (или не се превежда), I can't find ~ of them не мога да намеря никой от тях; isn't there ~ bread? няма ли никакъв хляб? 3. в утвьрд. изречения кой(то и) да е, всеки; какъв(то и) да е; всеки, всякакъв; at ~ time по всяко време, по което и да е време; ~ doctor can do it всеки лекар може да го направи; hardly ~ почти Никакъв; without ~ difficulty без никакво/всякакво затруднение; ~ and everyone всеки, всички.

anybody

- ['enibOdi] n, pron 1. вьв вьпр. изречения някой; did you see ~? видя ли някого? 2. в отр. изречения никой; don't tell ~ не казвай никому; 3. в утвьрд. изречения всеки; ~ can tell you всеки може да ти каже; 4. някой, някое важно лице; she wasn't ~ before she married тя нищо не представляваше, преди да се ожени; he'll never be ~ от него няма да излезе нищо, няма да стане голям човек; ~ 's game paзг. състезание между равностойни противници.

anyhow

- ['enihau] adv 1. с отр. по никакъв начин; he couldn't get in ~ по никакъв начин не можеше да влезе; 2. във всеки случай; и така, и така; и без това; you're late ~ и без това си закъснял; 3. как да е, отгоре-отгоре, както (ми) дойде; things are all ~ всичко е объркано.

anyone

- ['eniwлn] anybody 1, 2, 3.

anything

- ['eniҐi¤] n, pron 1. вьв вьпр. изречения нещо; did you see ~? видя ли нещо? 2. в отр. изречения нищо; I didn't see ~ не видях нищо; 3. в утвьрд. изречения какво да е; всичко; всяко нещо; capable of ~ способен на всичко; it will cost ~ from... to... може да стру ва от... до...; ~ but всичко (друго), но не и; далеч/ съвсем не; he is ~ but a musician той е всичко (друго), но не и музикант, той не е никакъв музикант; not for ~ на никаква цена, за нищо на света; as ~ разг. много, съвсем, ужасно; as easy as ~ съвсем лесно; like ~ с все сила; бързо; като нищо.

anyway

- ['eniwei] anyhow.

anywhere

- ['eniwЁъ] adv 1. вьв вьпр. изречения някъде; 2. в отр. изречения никъде; 3. в утвьрд. изречения къде(то и) да е: навсякъде; някъде.

anywise

- ['eniwaiz] adv по какъвто и да е начин, в каквото и да е отношение; в каквато и да е стелен.

anzac

- ['aenzaek] n австралийски/новозеландски войник.

aorist

- ['Ёъrist] n грам. аорист.

aorta

- [ei'O:tъ] n aнaт. аорта.

apace

- [ъ'peis] adv бързо, бърже.

apache

- [ъ'pa:sh] n фр. парижки апаш/гангстер.

apaches

- [ъ'paetshiz] n pl апачи (индианско племе).

apanage

- [] appanage.

apart

- [ъ'pa:t] adv 1. настрана, отделно, надалеч; to stand ~ 1) стоя/намирам се настрана; 2) прен. страня (from от); 3) отличавам се (from от); to set ~ отделям, слагам настрана (за някаква цел), joking/jesting ~ шегата настрана; 2. разделно, поотделно; to know/tell ~ различавам, разпознавам: to keep ~ не смесвам, разграничавам; ~ from независимо от; освен; 3. на (съставни) части; to take ~ 1) разглобявам; 2) разкритикувам; to come ~ разглобявам се; разпадам се. [] а след сьщ. особен; сам за себе си; case ~ особен/отделен случай; world ~ свят сам за себе си; thing ~ нещо особено/само за себе си.

apartheid

- [ъ'pa:theit] n расова сегрегация (особ. в Южна Африка).

apartment

- [ъ'pa:tmъnt] n 1. стая (за живеене), 2. разг. апартамент; 3. рl жилище; to have ~s to let sl. едната ми дъска хлопа.

apartment building, house

- [ъ'pa:tmъnt,bildi¤,-,haus] naм. жилищен блок.

apartness

- [ъ'pa.'tnis] n 1. отделеност; обособеност; 2. усамотеност.

apathetic(al)

- [aepъ'Ґetik(ъl)] a 1. нечувствителен; безст растен; 2. равнодушен, безразличен, апатичен.

apathy

- ['aepъҐi] n 1. нечувствителност; безчувственост; 2. равнодушие, безразличие, апатия.

apatite

- ['aepъtait] n минер, апатит.

ape

- [eip] n 1. маймуна (особ. човекоподобна), 2. подражател, имитатор, маймуна; 3. разг. дървеняк; the higher the ~ goes, the more he shows his tail колкото повече се издига човек, толкова по-ясно се виждат недостатъците му; to go ~ si. полудявам; to lead ~s in hell умирам като стара мома. [] v имитирам, подражавам (като маймуна) (на).

apeak

- [ъ'pi:k] adv мор. отвесно, вертикално.

aperient

- [ъ'piъriъnt] I. а разслабителен; II.разслабително средство, пургатив.

aperitif

- [ъ'peritif] n аперитив (питие).

aperture

- [ъ'pъ:tshъ] n 1. отвор; отверстие; цепнатина; пролука; 2. опт. апертура.

apery

- ['eipъri] n 1. подражателство; (сляпо) подражание; 2. клетка за маймуни; 3. колония от маймуни.

apex

- ['eipeks] n (рl -es, apices ['eipisi:z] ) 1. връх, връхна точка (и прен.); 2. геом. връх.

aphis

- ['aeFis] n (pl aphides ['aefidhz] ) зоол. листна въшка.

aphorism

- ['aefъrizm] n афоризъм.

aphoristic

- [,aefъ'ristik] а афористичен.

aphorizc

- ['aefъraiz] v употребявам/съчинявам афоризми.

aphrodisiac

- [.aefrъ'diziaek] 1. а възбуждащ полово желание; II.мед. средство за възбуждане на полово желание.

apiarian

- [eipi'Ёъriъn] I. а пчеларски; II.пчелар.

apiarist

- ['eipiъrist] n пчелар.

apiary

- ['eipiъri] n пчелин, пчелник.

apical

- ['eipikъl] а 1. най-горен, на върха; 2. фон. апикален.

apices

- [] apex.

apiculture

- ['eipikлltshъ] n пчеларство.

apiece

- [ъ'pi:s] adv парчето, едното; вески; всяко едно; на човек; they cost a pound ~ струват по една лира (едното).

apish

- ['eipish] а 1. маймунски; 2. сляпо/робски подражателен; 3. глупав, глуповат; превзет.

aplomb

- [ъ'plOm] n фр. самоувереност, апломб.

apocalypse

- [ъ'pokъlips] n библ. апокалипсис.

apocalyptic

- [ъ.pъkъ'liptik] а 1. апокалиптичен; 2. пророчески; страшен, грандиозен; 3. загадъчен.

apocope

- [ъ'pъkъpi] n ез. апокопа.

apocrypha

- [ъ'pъkrifъ] n рl апокрифи.

apocryphal

- [ъ'pokrifъl] а 1. апокрифен; 2. недостоверен, съмнителен; лъжлив, подправен.

apodal

- ['aepъdъl] а зоол. без крака, без коремни перки.

apodeictic

- [,aepъ'daiktik.,aepъ'diktik] а 1. лог. ясно доказуем; който може да се покаже; 2. неоспорим; установен, доказан.

apodosis

- [ъ'podъsis] n (pl -ses [-si:z]) грам. част от сложно условно изречение, която изразява следствието.

apogee

- ['aepъdji:] n астр., прен. апогей.

apologetic(al)

- [ъ,pOlъ'djetik(ъl)] а 1. извинителен, извиняващ се; he was very ~ той се извини; 2. защищаващ, застъпващ се; оправдателен; обяснителен.

apologist

- [ъ'pOlъdjist] n апологет.

apologize

- [ъ'pOlъdjaiz] v извинявам се, моля за извинение (for за, to на).

apologue

- ['aepъloug] n басня, поучителна приказка.

apology

- [ъ'pOlъdji] n 1. извинение; to offer/make an ~ /o.'s apologies to s.o. извинявам се на някого; by way of an ~ за да се извини, като извинение; 2. защита; 3. разг. лош заместител, ерзац; ~ for a hat нещо, което може да мине за шапка.

apophthegm

- ['aepъҐem] n сентенция, мъдра мисъл.

apoplectic

- [.aepъ'plektik] а 1. мед. апоплектичен; страдащ от апоплексия; 2. разг. много раздразнителен/раздразнен; зачервен от яд; to fly into an ~ rage вбесявам се.

apoplexy

- ['aepъpleksi] n мед. апоплексия, удар; to be seized/struck with ~ получавам удар.

aport

- [ъ'рO:t] adv мор. на/към лявата страна на кораба.

apostasy

- [ъ'pъstъsi] n ренегатство, (веро)отстъпничество, измяна.

apostate

- [ъ'pOsteit] n ренегат, (веро)отстъпник, изменник.

apostatize

- [ъ'pOstъtaiz] v ставам ренегат, изменям на каузата си, отстъпвам от принципите си/вярата си.

apostle

- [ъ'pOsl] n апостол (и прен.).

apostleship

- [ъ'pOslship] n апостолство.

apostolic(al)

- [,aepъ'stOlik(ъl)] a 1. апостолски; 2. папски.

apostrophe

- [ъ'pOstrъfi] n 1. perт. апострофа; обръщение; 2. апостроф (').

apostrophize

- [ъ'pOstrъfaiz] v 1. апострофирам; обръщам се към; 2. слагам апостроф.

apothecary

- [ъ'pOҐikъri] n 1. ост. аптекар; 2. ам. аптека.

apothegm

- [] apophthegm.

apothem

- ['aepъҐem] n геом. апотема.

apotheosis

- [ъ.pOҐi'ousisj n (pl-ses [-si:z] ) 1. обожествяване, апотеоз(а); 2. прослава, апотеоз(а).

appal(l)

- [ъ'po:l] v (-II-) ужасявам; to be ~ed at ужасен съм. ужасявам се от.

appalling

- [ъ'pO.'li¤] а ужасен.

appanage

- ['aepъnidj] n 1. апанаж, сума/доход от имот, даван за издръжка на лице от владетелски дом; 2. зависима територия; 3. прен. достояние, притежание; дарба.

apparatus

- [aepъ'reitъs] n (pl apparatus(es)) 1. апарат; апаратура; уред; устройство; приспособление; 2. физиол. апарат, система (от органа), 3. прен. апарат, организация (дьржавна, партийна и пр.); 4. материали, данни; critical ~ , ~ criticus критичен апарат.

apparel

- [ъ'paerъl] n 1. книж. облекло, дрехи, одежди; премяна (и прен.), 2. бродерия на свещенически одежди; 3. ост. мор. снаряжение.

apparent

- [ъ'paerъnt] а 1. видим, забележим; ~ to the naked eye видим с просто око; 2. очевиден, явен, несъмнен; 3. астр. истински; ~ noon истинско пладне; ~ time истинско слънчево/звездно време; 4. предполагаем (за причина и пр.), 5. привиден, външен.

apparently

- [ъ'paerъntli] adv както изглежда; очевидно.

apparition

- [aepъ'rishn] n 1. появяване; 2. (при)видение, дух призрак; 3. (странно) явление, феномен.

appeal

- [ъ'pi:l] v 1. обръщам се; апелирам (to към); позовавам се (to на); 2. моля, умолявам; призовавам, зова; 3. нравя се, харесвам се, привличам; блазня; действувам (to на); 4. юр. обжалвам, подавам апелационна жалба; предавам на по-горна инстанция: [ъ'pi:l] n 1. молба, искане; призив, апел, възвание (for за); 2. позоваване, обръщане; допитване; ~ tc the referee допитване до съдията; 3. (право на) обжалване; апелация; 4. притегателна сила, привлекателност; to have (a wide/universal) ~ харесвам се (на всички); it has lost its ~ не ми харесва/не ме привлича вече.

appealing

- [ъ'pi:li¤] а 1. умоляващ, молещ; 2. трогателен, затрогващ; 3. привлекателен, интересен.

appear

- [ъ'piъ] v 1. (по)явявам се; показвам се, виждам се; 2. явявам се, излизам (в сьда, пред публика, в ролята на); to ~ for the defendant явявам се като защитник на обвиняемия (за адвокат), 3. излизам от печат, бивам издаден (за книга и пр.), 4. изглеждам, имам вид на; 5. безл. изглежда, струва ми се; strange as 'it may ~ колкото и странно да изглежда; so it ~s така изглежда.

appearance

- [ъ'piъrъns] n 1. (по)явяване; излизане (на сцената, от печат и пр.); to make an ~ /to put in an ~ явявам се (за малко); to make o.'s first ~ явявам се/излизам за пръв пътпред публика (за актьор и пр.), 2. вид, изглед; външност; to have the ~ of being ill/well off, etc. изглеждам/имам вид на болен/богат и пр.; in ~ на вид, по външен вид; to/by/from all ~s както изглежда; as far as ~s go ако се съди по изгледите; there is every ~ of (its going to) rain пo всичко изглежда, че ще вали; to put on an ~ of ignorance давам си вид/правя се, че нищо не зная; to judge by ~ s съдя по външни неща; 3. приличие, лице"; for ~ 's sake за приличие/лице; to keep up/save ~s за да се запази приличието, от приличие; 4. явление, феномен; 5. призрак; (при)видение, дух.

appeasable

- [ъ'pi:zъbl] а 1. примирителен, сговорчив; 2.утолим.

appease

- [ъ'pi:z] v 1. успокоявам, усмирявам, укротявам (гняв и пр.), изглаждам (спор), помирявам; 2. пол. задоволявам исканията на (често с цената на принципни отстьпки), умиротворявам; 3. успокоявам, уталожвам; облекчавам (болка, мька), утолявам, насищам, задоволявам (глад и пр.).

appeasement

- [ъ'pkzmъnt] n 1. успокояване, усмиряване, укротяване; изглаждане; помиряване, помирение; 2. пол. задоволяване на искания; политика на отстъпки; 3. облекчаване, облекчение, успокояване; уталожване; насищане, задоволяване.

appellant

- [ъ'pelъnt] юр. I. а 1. който подава апелационна жалба; 2. апелационен; II.лице, което подава апелационна жалба.

appellation

- [,aepъ'leishn] n име, название, прозвище.

appellative

- [ъ'pelъtiv] I. а грам. нарицателен; II.1. име, название; 2. грам. нарицателно съществително.

append

- [ъ'pend] v 1. закачам, прикачам; прикрепям; 2. прилагам; притурям, добавям, прибавям (to); to ~ a scal/o.'s signature to скрепявам с печат/подпис, подпечатвам, подписвам.

appendage

- [ъ'pendidj] n 1. прибавка, притурка; придатък (и прен.); 2. бот. издънка, филиз; зоол. израстьк; 3. рl принадлежности.

appendicitis

- [ъ.pendi'saitis] n мед. апендицит.

appendix

- [ъ'pendiks] n (рl -cs, -dices [-disi:z] ) 1. притурка, приложение (на книга и пр.), прибавка, добавка; 2. анат. апендикс; 3. придатък; зоол. израстък.

apperception

- [,aepъ'sepshn] n псих. аперцепция, умствено възприятие; възприемане.

appertain

- [.aepъ'tein] v принадлежа, падам се (to на); отнасям се (to към).

appetence

- ['aepitъns(i)] n 1. силно желание/влечение (for, after); 2. афинитет, близост, сродство.

appetite

- ['aepъtait] n 1. апетит; 2. желание, охота, жажда, стремеж (for).

appetizer

- ['aepъtaizъ] n 1. мезе, разядка, аперитив; 2. нещо, което възбужда апетита (напр. разходка).

appetizing

- ['aepъtaizi¤] а апетитен; съблазнителен.

applaud

- [ъ'plO:d] v 1. ръкопляскам (на), аплодирам; 2. одобрявам; възхищавам се от; възхвалявам.

applause

- [ъ'plO:z] n 1. ръкопляскане, аплодисменти; 2. одобрение, възхищение; похвала.

apple

- ['aepl] n 1. ябълка; ябълковиден плод; 2. очна ябълка; the ~ of the eye зеница на окото; the ~ of o.'s eye прен. зеницата на окото ми, най-скъпото ми; ~ of Sodom, Dead Sea ~ измамлив успех.

apple-pie

- ['aeplpai] n сладкиш с ябълки; ~ bed легло, чийто горен чаршаф е подгънат на две (за шега), ~ order пълен ред.

apple-polish

- ['aeplpOlish] v ам. sl. подмазвам се (на).

apple-sauce

- ['aeplsO:s] n 1. ябълково пюре; 2. ам. sl. глупости; ласкателство.

applecart

- ['aeplka:t] n количка с ябълки; to upset s.o.'s ~ обърквам плановете на някого.

applejack

- ['aepldjaek] n ам. ябълкова ракия.

appliance

- [ъ'plaiъns] n 1. приспособление; прибор, уред; устройство; 2. ряд. приложение, употреба.

applicability

- [.aeplikъ'biliti] n 1. приложение (to); 2. годност.

applicable

- ['aeplikъbl] а 1. приложим (to); 2. подходящ, годен.

applicant

- ['aeplikъnt] n кандидат (за служба и пр.), просител.

application

- [.aepli'keishn] n 1. приложение, употреба; прилагане; to have no ~ in a given case не съм приложим в даден случай; 2. прилежание, старание, усърдие; внимание; close ~ голямо старание; ~ to work прилежание; 3. искане, молба; заявление, просба (to към, до, for за); to make an ~ to подавам молба до, отправям искане към; 4. слагане, поставяне; 5. компрес; лапа; 6. апликация.

applied

- [ъ'plaid] а приложен; практичен; ~ art прилежно изкуство.

applique

- [ъ'plikei] фр. 1. a апликиран; II.апликация.

apply

- [ъ'plai] v 1. слагам, поставям (to на); допирам (to до); to ~ a match to a cigarette запалвам цигара с кибрит; to ~ a poultice слагам лапа; to ~ the brakes слагам/удрям спирачките; 2. прилагам, използувам, употребявам; to ~ sanctions прилагам/налагам санкции; 3. отнасям се, касая се, засягам; важа; it docs not ~ to yon не се отнася/важи за вас; the rule cannot be applied in this case правилото н важи/не може да се приложи в този случай; 4. обръщам се, отнасям се (to s.o. for s.th,); ~ at the office обърнете се към канцеларията; 5. подавам молба/заявление, кандидатствувам (for); 6. съсредоточавам (ум, усилия), to ~ o.s./o.'s mind/o.'s energies to съсредоточавам се/съсредоточавам силите си върху нещо, залавям се здраво с нещо.

appogiatura

- [ъ.pOdjъ'tuъrъ] n муз. аподжатура.

appoint

- [ъ' pOint] v 1. определям (място, време, работа), назначавам, уреждам, уговарям (среща), the ~cd time/place уреченото/определеното време/място; 2. назначавам (to a post на служба); to ~ s.o. (to be) manager назначавам някого за управител; 3. книж. нареждам, заповядвам; 4. главно в рр уреждам, организирам; обзавеждам, подреждам; снабдявам; well ~ed kitchen добре обзаведена кухня; well ~ed car кола с всички необходимй принадлежности; 5. юр. определям правоте на собственост/наследство.

appointee

- [ъpOin'ti:] n 1. назначено лице; 2. юр. плодоползувател.

appointment

- [ъ'pOintmъnt] n 1. (уговорена) среща, свиждане; определен/уречен час (при лекар и пр.); to keep/break an ~ явявам се/не се явявам на уговорена среща; to make an ~ уговарям среща/час; by ~ по предварително споразумение; с предварително уговорен час; 2. назначение, назначаване (to); 3. пост, място, служба, длъжност; to hold an ~ имам пост/длъжност, на служба съм; 4. нареждане, заповед, предписание; решение; 5. принадлежности; екипировка, снаряжение; обстановка, мебели; 6. юр. определяне на плодоползуване; purveyor by ~ придворен доставчик.

apportion

- [ъ'рO;shп] v разпределям, разделям (пропорционално); определям; раздавам; възлагам.

apposite

- ['aepъzit] а подходящ, уместен, на място (to за).

apposition

- [.aepъ'zishn] n 1. слагане, поставяне; 2. съпоста вяне; 3. грам. приложение, апозиция.

appositional

- [.aepъ'zishnъl] а грам. на приложение.

appositive

- [ъ'pOzitiv] грам. I. appositional; II apposition. 3.

appraisal

- [ъ'preizъl] n оценка; оценяване; преценка.

appraise

- [ъ'preiz] v 1. оценявам, слагам оценка на (стока и пр.), 2. преценявам (качества).

appraisement

- [ъ'preizmъnt] n 1. оценяване (на стока и пр.); 2. оценка, стойност.

appreciable

- [ъ'pri:shiъbl] а 1. оценим, поддаващ се на оценяване; 2. значителен, забележим, осезаем.

appreciate

- [ъ'pri:shieit] v 1. ценя (високо); разбирам (от); благодарен съм за; радвам се/наслаждавам се на; 2. оценявам/преценявам правилно, схващам, разбирам; 3. повишавам цената на; повишава ми се/покачвами се цената; 4. различавам (цветове).

appreciation

- [ъ,pri:shi'eishn] n 1. оценяване, преценяване; 2. (висока) оценка; разбиране, вникване, чувство (of на, в, за); 3. признателност; in ~ of your valuable help в знак на признателност за ценната ви помощ; 4. повишаване/покачване на цената/стойността; 5. отзив, критична бележка, критика.

appreciative

- [ъ'pri:shiъtiv] а 1. оценяващ, преценяващ; одобрителен; 2. имащ чувство за, умеещ да цени; ~ audience публика, която умее да оцени.

apprehend

- [aepri'hend] v 1. схващам, разбирам; 2. очаквам (нещо лошо), предчувствувам, опасявам се (от), боя се (от); долавям; 3. задържам, арестувам.

apprehensible

- [.aepri'hensibl] а разбираем, понятен.

apprehension

- [.aepri'henshn] n 1. схващане, разбиране; умствени способности; in my ~ пo мое схващане; according to my ~ както аз схващам/разбирам нещата; to be under the ~ that мисля, че; dull of ~ , of feeble ~ тъп, бавно схващащ; 2. опасение, страх, (мрачно) предчувствие; 3. задържане, арестуване.

apprehensive

- [aepri'hensiv] а 1. неспокоен, загрижен, опасяващ се; to be ~ of опасявам се/боя се от; to be ~ for s.o. загрижен съм/опасявам се за някого; 2. ост. схватлив; 3. чувствителен, с усет (of към, за).

apprentice

- [ъ'prentis] n 1. чирак; to bind ~ to давам за чирак/ да учи занаят при; 2. новак. [] v давам за чирак/да учи занаят (to при).

apprenticeship

- [ъ'prentisship] n чиракуване; чираклък.

apprise

- [ъ'praiz] v уведомявам, известявам, съобщавам (of за).

apprize

- [ъ'praiz] appraise.

appro

- ['aeprou] ськр. от approbation.

approach

- [ъ'proutsh] v 1. доближавам; наближавам; доближавам се (до); приближавам се (до); to ~ perfection близо съм до съвършенството; 2. обръщам се към; сондирам; започвам преговори с, правя предложение на; опитвам се да повлияя на; he is rather difficult to ~ с него e доста трудно да се разговаря/преговаря; 3. заемам се с; подхождам към (вьпрос, задача). [] n 1. наближаване, приближаване, доближаване; 2. близост; приближение; fair ~ to accuracy приблизителна точност; 3. достъп; път за някъде; рl воен. подстъпи; easy/difficult of ~ леснодостъпен/ мъчнодостъпен (и прен.); 4. подход, подстъп, начин на постъпване; 5. pl предложение за преговори; опити за сближение, аванси; to make ~es to 1) опитвам се да заинтересувам; 2) опитвам се да се сближа с; 6. прен. път, подготовка (to към, за); 7. голф удар, с който топката се мята към дупка.

approachability

- [ъ.proutshъ'biliti] n достъпност (и на хора).

approachable

- [ъ'proutshъbl] а леснодостъпен (и прен.), отзивчив.

approbate

- ['aeprъbeit] v ам. одобрявам (официално); санкционирам.

approbation

- [aeprъ'beishn] n одобрение, одобряване; съгласие; санкция; on appro(bation) тьрг. с право да се върне обратно.

appropriate

- [ъ'prOpriъt] а подходящ; удобен; уместен; съответен (to, for). [ъ'prъprieit] v 1. присвоявам (си); 2. определям, отпущам; предназначавам (суми и пр.) (for).

appropriately

- [ъ'prOpriъtli] adv подходящо; по подходящ начин.

appropriation

- [ъ.prOpri'eishn] n 1. присвояване; 2. определяне, отпускане; предназначаване (на суми), отпусната сума/кредит; ~ bill финансов законопроект.

approval

- [ъ'pru:vъl] n одобрение; преценка; съгласие; to meet with/have s.o.'s ~ бивам одобрен от някого; to send goods on ~ изпращам стоки с право да бъдат върнати обратно.

approve

- [ъ'pru:v] v 1. одобрявам, давам съгласието си (и с of); съгласявам се (of с); 2. одобрявам (предложение, решение и пр.), утвърждавам (решение и пр.), приемам, ратифицирам, санкционирам; 3. ост. доказвам; reft проявявам се/налагам се като; ~d school училище за малолетни закононарушители.

approver

- [ъ'pru:vъ] n 1. лице, което одобрява/санкционира; 2. доносник; престъпник, който дава показания срещу съучастниците си.

approvingly

- [ъ'pru:vi¤li] adv одобрително.

approximate

- [ъ'prOksimъt] а приблизителен; близък (to до); приблизително верен/точен. [ъ'prOksimeit] v 1. приближавам се, почти съответствувам/се равнявам (to до, на); 2. приближавам се (до), доближавам; достигам до (решение, даден брой и пр.).

approximately

- [ъ'prOksimъtli] adv приблизително, почти, горе-долу.

approximation

- [ъ.prOksi'meishn] n 1. мат. приближение; 2. приблизителна сума; приблизително решение/резултат; нещо приблизително/което се доближава (to до).

approximative

- [ъ'prOksimъtiv] а приблизителен.

appurtenance

- [ъ'pъ:tinъns] n 1. принадлежност; участие (to); 2. pl принадлежности; съоръжения; придатъци.

appurtenant

- [ъ'pъ:tinъnt] 1. а принадлежащ (to); II. n принадлежност; прибавка, притурка, придатък.

apricot

- ['eiprikOt] n 1. зарзала, кайсия; 2. оранжево-розов цвят.

april

- ['eiprl] n април.

apron

- ['eiprъn] n 1. пресгилка; 2. aв. перон; 3. (кожена) покривка за краката във файтон и пр. 4. театр. авансцена; 5. aв. плац за слизане/качване/товарене на самолети; 6. тех. козирка; защитно, устройство; кожух; 7. тех. пластинков транспортьор; конвейерна лента; 8. хидр. русло; 9. съоръжения за укрепване на бряг.

apron-stage

- [eiprъnsteidj] n сцена, издадена напред в зрителната зала.

apron-strings

- ['eiprъnstri¤z] n pl връзки на престилка; tied to o.'s mother's ~ прен. вързан за полите на майка си.

apropos

- [,aeprъ'pou] а фр. уместен, на място, навременен; ~ of по повод на, във връзка с. [] adv впрочем, между другото, по този случай/повод.

apse

- [aeps] n арх. апсида.

apsis

- ['aepsis] n (pl apsides ['aepsidi:z] ) астр. апсида; higher/lower ~ най-отдалечената/най-близката точка от орбитата на дадена планета.

apt

- [aept] а 1. подходящ, уместен, на място; 2. схватлив, възприемчив, способен (at); 3. склонен; податлив; ~ to take fire easily лесно възпламеним (и прен.), ~ to break чуплив; ~ to get into mischief склонен към бели; you are ~ to find him at home now има вероятност да го намерите вкъщи сега.

apterous

- ['aeptъrъs] а зоол. безкрил.

apteryx

- ['aeptъriks] n зоол. киви.

aptitude

- ['aeptitju:d] n 1. склонност, наклонност; oil has an ~ to burn маслото лесно гори; 2. способност, дарба; влечение (for, to за, към); ~ test излит за установяване способностите на даден човек; 3. пригодност.

aqualung

- ['aekwъlл¤] n акваланг.

aquamarine

- [,aekwъmъ'ri:n] n 1. минер, аквамарин; 2. зеленикаво-син цвят.

aquanaut

- ['aekwъnO:t] n акванавт, водолаз, трениран за дълго престояване под вода.

aquaplane

- ['aekwъplein] n водни ски.

aquarelle

- [aekwъ'rel] n акварел.

aquarium

- [ъ'kwЁъriъm] n аквариум.

aquarius

- [ъ'kwЁъriъs] n астр. Водолей.

aquatic

- [ъ'kwaetik] I. а воден (за животно, растение, спорт), II.1. водно растение/животно; 2. pl воден спорт.

aquatint

- ['aekwъtint] n изк. акватинта.

aqueduct

- ['aekwidлkt] n акведукт, водопровод.

aqueous

- ['aekwiъs] a 1. воден, воднист; 2. геол. седиментен.

aquila

- ['aekwilъ] n астр. съзвездието Орел.

aquilegia

- [,aekwi'li:djiъ] n бот. кандилка,

aquiline

- ['aekwilain] а орлов.

arab

- ['aerъb] n 1, арабин; 2. арабски кон; 3. attr арабски; street a., a. of the gutter улично дете, гаменче.

arabesque

- [.aerъ'besk] n изк., муз. балет арабеска.

arabian

- [ъ'reibiъn] I. а арабски; ~ Nights Хиляда и една нощ; ~ bird феникс; II. n арабин.

arabic

- ['aerъbik] I. арабски; ~ figures/numerals арабски цифри; II. n арабски език.

arable

- ['aerъbl] а орен (за земя).

arachnid

- [ъ'raeknid] n (pl -da [-dъ] ) зоол. вид от клас паякообразни.

aramaic

- [,aerъ'meiik] а арамейски, сирийски.

arbalest

- ['a:bъlest] n ист. арбалет.

arbiter

- ['a:bitъ] n 1. арбитър; 2. (пълен) господар, повелител.

arbitrable

- ['a:bitrъbl] а подлежащ на арбитраж.

arbitrage

- ['a:bitridj] n фин. арбитраж.

arbitral

- ['a:bitrъl] а арбитражен.

arbitrament

- [a:'bitrOmъnt] n 1. юр. арбитраж; 2. окончателно/авторитетно решение.

arbitrary

- ['a:bitrъri] а 1. произволен, своеволен; 2. деспотичен, тираничен; 3. условен; случаен; ~ signs and symbols печ. условии знаци.

arbitrate

- ['a:bitreit] v 1. решавам в качеството си на арбитър; отсъждам/рещавам чрез арбитраж; 2. предавам (вьпрос) на арбитраж.

arbitration

- [,a:bi'treishn] n (решаване чрез) арбитраж.

arbitrator

- ['a:bitreitъ] n арбитър.

arbor

- [] arbour. ['a:bъ] n 1. тех. ос, вал; шпиндел; вретено; маш. дорник; 2. ам. дърво; A. Day ден на залесяването.

arboraceous

- [,a;bъ'reishъs] а 1, дървовиден; 2. залесен.

arboreal

- [а:'bO:riъl] a 1. дървесен; живеещ по дървета; 2. дървовиден.

arboreous

- [a:'bO:riъs] а 1. arboreal; 2. залесен.

arboretum

- [,a:bъ' ri:tъm] n (pl-ta [-tъ] ) разсадник; ботаническа градина.

arboriculture

- [a:,bO:ri'kлltshъ] n лесовъдство; дендрология.

arborization

- [,a:bъrai'zeishn] n дървовидни разклонения/образувания.

arbour

- ['a:bъ] n градинска беседка.

arc

- [a:k] n 1. геом. дъга; 2. ел. волтова дъга. [] v 1. ел. образувам волтова дъга; 2. движа се по дъга.

arc lamp, light

- ['a:klaemp, lait] n ел. дъгова лампа.

arcade

- [a:'keid] n 1. арх. аркада; колонада; галерия със сводове; 2. пасаж (с магазини), безистен.

arcadian

- [a:'keidiъn] а спокоен, пасторален, идиличен, прост.

arcane

- [a:'kein] а таен; таинствен, мистериозен.

arcanum

- [a:'keinъm] n (рl -na [-nъ] ) 1. тайна, мистерия; 2. чудотворен лек, еликсир.

arch

- [a:tsh] n 1. арка, свод, дъга; ~ of heaven небесен свод; starry ~ поет. звездно небе; 2. анат. свод на ходилото; fallen ~ спаднал свод; 3. archway. [] v 1. покривам със свод/арка; 2. извивам (се) във форма на/като дъга: надвиснал съм като дъга; the cat ~ed its back котката изви гръб/се наежи; to ~ o.'s eyebrows вдигам вежди.

arch-

- [a:tsh, a:k] pref главен; най-важен; архи-, свръх-, най--

arch-enemy

- [,a:tsh'enimi] n най-голям/заклет враг; сатана.

arch-fiend

- [a:tsh'fi:nd] n сатана.

archaean

- [a:'ki:ъn] а геол. архайски.

archaeological

- [,a:kiO'lOdjikъl] а археологичен, археологически.

archaeologist

- [,a:ki'Olъdjist]n археолог.

archaeology

- [,a:ki'Olъdji] n археология.

archaic

- [a:'keiik] a 1. стар, древен; архаичен; 2. остарял, архаичен, старомоден,

archaism

- [a:'keiizm] n 1. архаизъм; остаряла дума/израз/обичай/закон; 2. архаичност; употреба на архаизми.

archaize

- ['a:keiaiz] v 1. употребявам архаизми; 2. придавам стар/архаичен вид на; подражавам на древното.

archangel

- ['a:keindjъl] n архангел.

archbishop

- [,a:tsh'bishъp] n архиепископ.

archdeacon

- [,a:tsh'di:kъn] n apxидякoн.

archdiocese

- [,a:tsh'daiъsis] n епархия на архиепископ.

archducal

- [,a:tsh'dju:kъl] а ерцхерцогски.

archduchess

- [,a:tsh'dлtshis] n ерцхерцогиня; велика княгиня.

archduchy

- [a:tsh'dлtshi] n ерцхерцогство.

archduke

- ['a:tshdju:k] n ерцхерцог.

arched

- [a:tsht] а извит; сводест, куполовиден.

archer

- ['a:tshъ] n 1. стрелец (с лък); 2. A. астр. Стрелец.

archery

- ['a:tshъri] n 1. стрелба с лък; 2. принадлежности за стрелба с лък; 3. сьбир. стрелци.

archetype

- ['aikitaip] n прототип, първообраз; идеален образец.

archil

- ['a:tshil] n (виолетова боя, получена от) лишеите рокцела, леканора (Roccella, Lecanora).

archimandrite

- [,a:ki'maendrait] n архимандрит.

archimedean

- [,a:ki'mi:diъn] а архимедов, на Архимед; ~ principle архимедов закон; ~ screw архимедов винт.

archipelago

- [,a:ki'pelъgou] n 1. архипелаг, група острови; 2. море с много острови.

architect

- ['a;kitekt] n 1. архитект; 2. прен. творец, създател.

architectonic

- [,a:kitek'tOnik] а 1. архитектурен; 2. градивен, конструктивен; 3. систематичен; архитектоничен.

architectonics

- [,a:kitek'tOniks] n рl с гл. в sing 1. архитектура; 2. архитектоника.

architectural

- [,a:ki'tektshъrъl] а архитектурен.

architecture

- ['a:kitektshъ] n 1. архитектура; 2. архитектурен стил; 3 прен. строеж, постройка, структура, начин на изграждане; the ~ of the play is bad пиесата e лошо построена.

architrave

- ['a:kitreiv] n apx. 1. архитрав; 2. орнамент/напречна греда над врата/прозорец.

archive

- ['a:kaiv] n обик. pl архив(а).

archivist

- ['a:kivist] n архивист.

archon

- ['a:kOn] n 1. ист. архонт; 2. властелин, владетел.

archway

- ['a:tshwei] n (проход под) арка/свод.

arctic

- ['a:ktik] I. a 1. северен, полярен, арктичен; 2. много студен; II. the A. Северната полярна облает, Арктика.

arcuate

- ['a:kjuъt] а дъгообразен, извит като дъга.

ardency

- ['a:dnsi] n прен. жар, плам.

ardent

- ['a:dnt] а 1. горещ, пламенен, страстен; ревностен; 2. горещ, жарък, зноен; пламтящ; ~ heat зной; ~ eyes светнали/пламнали очи; ~ spirits алкохолни напитки.

ardour

- ['a:dъ] n 1. плам, жар, страст; усърдие, ревност (for за); 2. зной, жега.

arduous

- ['a:djuъs] а 1. тежък, труден, мъчен; усилен; 2. енергичен, ревностен; 3. стръмен.

are

- [] be. [a:] n ар (мярка за повьрхнина = 100 kв. м).

area

- [Ёъriъ] n 1. площ, пространство; 2. геом. повърхнина; 3. област, район; зона; 4. обсег, сфера, област; тема; 5. дворче пред сутерен под нивото на улицата.

areaway

- ['Ёъriъwei] area 5.

areca

- ['aerikъ] n вид палма.

aren't

- [a:nt] are not.

arena

- [ъ'ri:nъ] n 1. арена; 2. прен. арена; полесражение; поприще; място на действие; ~ stage театр, сцена в средата на зрителната зала; ~ theatre театър с такава сцена.

arenaceous

- [.aeri'neishъs] а 1. песъчлив; пясъчен; на зрънца; 2. растящ/живеещ в пясък.

arete

- [ъ'reit] n фр. остър планински хребет.

argala

- ['a:gъlъ] n голям индийски щъркел (Leptoptilus dubius).

argali

- ['a:gъli] n дива азиатска овца (Ovis ammon).

argent

- ['a:djъnt] n 1. xep., пoem. сребърен цвят; сребро; белота; 2. attr срeбристобял.

argentic

- [a:'djentik] а хим. сребърен.

argentine

- ['a:djъntain] I. a 1. сребрист; 2. сребърен; II. n (имитация на) сребро.

argentinean

- [,a:djъn'tiniъn] I. а аржентински; II. n аржентинец.

argentite

- ['a:djъntait] n хим. сребърен сулфид, аргентит.

argentous

- [a:'djentъs] а хим. сребърен.

argentum

- [a:'djentъm] n хим. сребро.

argil

- ['a:djil] n (грънчарска) глина.

argillaceous

- [,a:dji'leishъs] а глинест.

argol

- ['a:gъl] n хим. суров/непречистен винен камък.

argon

- ['a:gъn] n хим. аргон.

argonaut

- ['a:gъnO:t] n 1. мит. аргонавт; 2. a. зоол. наутилус (Nautilus); 3. a. (злато)търсач; авантюрист.

argosy

- ['a;gъsi] n ост., поет. голям търговски кораб; флотилия от търговски кораби.

argot

- ['a:gou] n фр. арго, жаргон.

arguable

- ['a:gjuъbl] а приемлив; който може да се поддържа; за който може да се спори.

argue

- ['a:gju] v 1. споря (with с); привеждам доводи (for в полза на, against против), мъча се да докажа, твърдя (that че); to ~ against s.o. оспорвам доводите на някого; to ~ against s.th. 1) противопоставям се на нещо; 2) показвам/соча несъстоятелността на нещо; 2. обсъждам, разисквам; 3. убеждавам; to ~ s.o. into/out of doing s.th. убеждавам някого да извърши/ да не извърши нещо; 4. доказвам, показвам (че е); this ~s him a rogue това показва, че е мошеник; his conduct ~d suspicion поведението му показваше, че подозира нещо; argue away оборвам, доказвам несъстоятелността на (нечии доводи), argue down оборвам доводите на (някого) и го накарвам да млъкне; argue out разисквам, докато постигна задоволително решение.

argufy

- ['a:gjufai] v разг. споря непрестанно, дърля се, джанкам се.

argument

- ['a:gjumъnt] n 1. довод, аргумент; доказателство; разсъждение (for, in favour of в полза на, against против, срещу); 2. спор; to engage in an ~ with влизам в спор с; 3. кратко съдържание, резюме; 4. мат. аргумент; 5. ост. тема, предмет.

argumentation

- [,a:gjumъn'teishn] n 1. аргументация, аргументиране; теза; 2. спор; обсъждане.

argumentative

- [,a:gju'mentъtiv] а 1. склонен да спори; свадлив, заядлив; 2. логичен, основан на доводи; 3. спорен. Argus ['a:gъs] n 1. мит. Аргус, стоок великан; 2. ревностен пазител; ~ eyes остри/проницателни очи; 3. a. вид английски фазан (и ~ pheasant) (Argusianus); 4. a слънчева синевка (пеперуда) (и ~ butterfly) (Lycaena argus).

argus-eyed

- ['a:gъs,aid] а бдителен, зорък; проницателен.

aria

- ['a:riъ] n муз. ария.

arian

- [] Aryan.

arid

- ['aerid] a 1. сух, изсъхнал (за почва), безводен, безплоден; 2. сух, скучен, безинтересен.

aridity

- [ъ'riditi] n 1. сухост, безводност, безводие; безплодие; 2. сухота, скучност.

aries

- [Ёъri:z] n астр. Овен.

aright

- [ъ' rait] adv правилно, вярно, право; to set ~ оправям; нареждам.

arioso

- [,a:ri'ousou] adv муз. ариозо.

arise

- [ъ'raiz] v (arose [ъ'rouz]; arisen [ъ'rizn] ) 1. (про)излизам, възниквам; следвам (from, out of); 2. появявам се; 3. издигам се (и прен.); надигам се, вдигам се (за шум, смут, буря и пр.); 4. ост. ставам, вдигам се; 5. библ. възкръсвам.

arisen

- [] arise.

aristocracy

- [aeris'tOkrъsi] n 1. аристокрация (и прен.); 2. ист. олигархия.

aristocrat

- ['aeristъkraet] n аристократ, благородник.

aristocratic

- [aeristъ'kraetik] а 1. аристократичен, благо роднически; 2. ист. олигархичен.

arithmetic

- [ъ'riҐmъtik] n аритметика; смятане.

arithmetical

- [.aeriҐ'metikъl] а аритметичен, аритметически.

arithmetician

- [ъ.riҐmъ'tishn] n аритметик.

ark

- [a:k] n 1. Ноев ковчег (и Noah's ~); 2. библ. кивот; A. of the Covenant/of Testimony кивот на завета.

arm

- [a:m] n 1. ръка (от китката до рамото); to walk ~ in ~ with s.o. вървя подръка с някого; under o.'s ~ под мишница; to take s.o.'s ~ хващам някого подръка; to keep at ~ 's length държа на разстояние; to make a long ~ протягам ръка, протягам се (да стпигна нещо), baby/child/infant in ~ s бебе, пеленаче; with open ~s с отворени обятия; to fly to s.o.'s ~s хвърлям се в прегръдките/обятията на някого; within ~ 's reach достатъчно близо да се стигне с ръка, под ръка; 2. преден крайник/лапа; 3. ръкав (на дреха); 4. ръкав (на река и пр.); 5. подпора за ръката (на кресло и пр.); 6. голям клон; 7. власт; the ~ of the law (ръката на) правосъдието; long ~ силна власт; strong ~ прен. здрава/твърда ръка; 8. тех. рамо, лост; ръчка, дръжка; конзола; стрела (на кран), напречна греда, траверса. [] n 1. обик. рl оръжие, въоръжение; ~s race надпревара във въоръжаването; small ~s лично огнестрелно оръжие, пушка, револвер; by force of ~s насила; с оръжие; deeds of ~s бойни подвизи; in ~s въоръжен; to ~s! на оръжие! under ~s въоръжен и в бойна готовност; up in ~s готов за борба/съпротива, въстанал; прен. наежен; to be up in ~s against протестирам/боря се енергично срещу; master of ~s учител по фехтовка; to appeal to ~s прибягвам до оръжие; comrade in ~s другар по оръжие, боен другар; to bear ~s служа войник, войник съм; to beat to ^s вдигам на оръжие, свиквам под знамената; to fly to ~ s грабвам оръжието, бързо се приготвям за война/съпротива; to lay down/ground ~ s слагам оръжието, прекъсвам военните действия, търся примирие; to rise in ~s against въставам срещу, вдигам се на оръжие срещу; cessation/suspension of ~s примирие; 2. род войска; 3. рl герб (и coat of ~s); College of A.s Хералдически институт в Лондон. arm v 1. въоръжавам (се); укрепявам; ~ed forces/services въоръжени сили; 2. зареждам (бомба); 3. снабдявам, съоръжавам; 4. refl прен. въоръжавам се (with).

arm-twisting

- ['a:mtwisti¤] n прен. натиск, давление.

armada

- [a:'ma:dъ] n воен. мор. армада.

armadillo

- [,a:mъ'dilou] n зоол. броненосец (сем. Dasypodidae).

armageddon

- [a:mъ'gedъn] n 1. библ. последно сражение между силите на доброто и злото; 2. решителна борба; обща/световна война.

armament

- ['a:mъmъnt] n 1. въоръжение (обик. рl); въоръжаване; 2. обик. рl въоръжени сили.

armature

- ['a:mъtshъ] n 1. тех. арматура; 2. ел. котва; 3. броня (на кабел), 4. бот., зоол. защитна обвивка, защитни органи; 5. физ. арматура; 6. ост. въоръжение; броня.

armchair

- ['a:mtshЁъ] n кресло; ~ strategist/critic, etc. стратег/критик и пр., който е далеч от действителните проблеми, кабинетен стратег/критик и пр.

armenian

- [a:'mi:mъn] I. а арменски; II. n 1. арменец; 2. арменски език.

armful

- ['a:mful] n наръч.

armhole

- ['a:mhoul] n ръкавна извивка.

armiger

- ['a:migъ] n лице, което има право на фамилен герб, благородник.

armistice

- ['a:mistis] n примирение; A.Day 11 ноември, годишнината от края на Първата световна война.

armlet

- ['a:mlit] n 1. лента на ръкав; 2. заливче; ръкав на река.

armoire

- [a:m'wa:] n фр. гардероб, шкаф.

armor

- [] armour.

armorial

- [a:'mO:riъl] а хералдически.

armory

- ['a:mъri] n хералдика.

armour

- ['a:mъ] n 1. броня, ризница, доспехи; 2. бот., зоол. защитна обвивка; 3. броня (на кораб, кола и пр.); 4. воен. бронирани сили; 5. облекло на водолаз. [] v 1. бронирам (кола и пр.), 2. армирам (стькло).

armour-bearer

- ['a:mъbЁъrъ] n ист. оръженосец.

armour-clad

- ['a:mъklaed] I. а брониран, блиндиран; II. n броненосец (кораб).

armour-plated

- ['a:mъpleitid] а брониран; армиран.

armourer

- ['a:mъrъ] n 1. фабрикант на оръжия; 2. воен. оръжейник, завеждащ оръжието.

armoury

- ['a:mъri] n 1. оръжеен склад, арсенал; 2. оръжейна сбирка/колекция; 3. ам. оръжеен завод.

armpit

- ['a:mpit] n подмишница, подмишнична ямичка, аксила.

armrest

- ['a:mrest] n подпора за ръката (на кресло и пр.).

army

- ['a:mi] n 1. армия, войска; ~ list/ ам. register списък на командния състав; ~ in the field действуваща армия; 2. прен. армия; голям брой, множество; 3. attr военен, войскови, боен.

army ant

- ['a:miaent] n вид мравка (сем. Dorylinae).

army-corps

- ['a:mikO:] n армейски корпус.

army-worm

- ['a:miwъ:m] n памучен червей (Pseudaletia unipuncta).

arnica

- ['a:nikъ] n бот., фарм. арника.

aroma

- [ъ'roumъ] n аромат, благоухание, дъх.

aromatic

- [.aerъ'maetik] а ароматен, ароматичен, благоуханен.

arose

- [] arise.

around

- [ъ'raund] adv 1. наоколо; навсякъде; от всички страни, 2. наблизо, подръка; тук-там; to have been ~ разг. добил съм/имам опит, видял съм свят, отракал съм се; I'll be ~ if you want me тук ще съм, ако ти потрябвам; the year ~ проз цялата година. [] prep 1. около (за време, място), към (за време); 2. из, в; по; he is somewhere ~ the house той e някъде из къщи; ~ the country из/по страната; ~ the world по света.

arouse

- [ъ'rauz] v 1. будя, събуждам; 2. възбуждам, предизвиквам.

arpeggio

- [a:'pedjou] n муз. арпеджо.

arquebus

- ['a:kwibъs] n ист. аркебуз.

arrack

- ['aerъk] n арак, оризова/кокосова ракия.

arraign

- [ъ' rein] v 1. юр. обвинявам; призовавам на съд; ~ed on a charge of theft подведен под отговорност за кражба; 2. обвинявам, критикувам.

arraignment

- [ъ'reinmъnt] n обвинение; призоваване на съд.

arrange

- [ъ'reindj] v 1. нареждам, подреждам; класифицирам, систематизирам; 2. уреждам, организирам; вземам мерки; подготвям; планирам; нареждам, погрижвам се (for s.th. to be done да се направи нещо); 3. споразумявам се (with s.o. с някого, about s.th. за нещо); 4. уреждам (спор и пр.); 5. муз. аранжирам, обработвам.

arrangement

- [ъ'reidjmъnt] n 1. нареждане, подреждане; подредба; ред; класификация, систематизация; класифициране, систематизиране; арх. разпределение; floral ~ фигура/украса от цветя, подредени цветя; 2. уреждане (на спор и пр.), споразумение, спогодба; уговорка; by ~ with по споразумение с; to come to an ~ with споразумявам се/уговарям се с; matter for ~ въпрос, който подлежи на уговаряне; 3. муз. аранжировка, обработка; 4. pl мерки, разпоредби, разпореждания; приготовления; ill make ~s for s.o. to meet you ще се погрижа/наредя някой да ви посрещне; travel ~ s подготовка за/планиране на пътуване; to make o.'s own ~s погрижвам се/разпореждам се сам.

arrant

- ['aerъnt] а същински, излечен; ~ nonsense чиста глупост; ~ thief изпечен/пладнешки разбойник.

arras

- ['aerъs] n гоблен за стена; завеса.

array

- [ъ'rei] v 1. нареждам в боен ред; 2. юр. съставям списък на съдебни заседатели; 3. обличам празнично; украсявам. [] n 1. боен ред (и battle ~); 2. войска, войски; 3. облекло, премяна; 4. внушителен брой/количество/група; добре подредени предмети; 5. юр. списък/ състав на съдебни заседатели.

arrear

- [ъ'riъ] n обик. р1 изоставане; изостанала работа; неизплатен дълг; недобор; to be in/to fall into ~s with изостанал съм/изоставам с; ~s of rent/wages неплатен наем/надници; ~s of work натрупана/несвършена работа.

arrest

- [ъ'rest] v 1. спирам, задържам; забавям (развитие, процес); спирам развитието на; ~ed mental development спряно/забавено умствено развитие; 2. спирам, приковавам (поглед, внимание), 3. арестувам, задържам; 4. мор. конфискувам; to ~ judgment юр. спирам изпълнението на присъда (поради някаква грешка). [] n 1. спиране, задържане; забавяне; 2. арестуване, задържане, арест; under ~ под арест, арестуван; to put/place under ~ арестувам, задържам, поставям под арест; 3. тех. блокиращ механизъм, аретирно приспособление.

arrester

- [ъ'restъ] n 1. лице, което арестува; 2. тех. arrest 3; 3. гръмоотвод; 4. тех. разредник, изпразнител.

arresting

- [ъ'resti¤] а 1. интересен, спиращ вниманието; поразителен; 2. тех. спирачен; задържащ.

arricre-pensee

- [aeri'Ёъpa:n'sei] n фр. задна мисъл.

arris

- ['aeris] n 1. арх. ръб, остър край/ъгъл; 2. тех. ребро, кант.

arrival

- [ъ'raivl] n 1. пристигане; 2. стигане, достигане, идване (at) (до заключение и пр.); 3. пристигнал/дошъл човек; late/new ~ закъснял/нов гост/посетител; (new) ~ новородено дете.

arrive

- [ъ'raiv] v 1. пристигам (в страна, голям град in, в мальк град, пристанище, гара, хотел и пр. at); 2. идвам;3. идвам, стигам, достигам (at до) (заключение, решение, вьзраст и пр.); 4. разг. (пре)успявам, ставам известен.

arriviste

- [aeri:'vi:st] n фр. кариерист, аривист; човек, постигнал успех по съмнителен начин.

arrogance

- ['aerъgъns] n високомерие, надменност; арогантност, дързост, безочливост.

arrogant

- ['aerъgъnt] а високомерен, надменен; арогантен, дързък, безочлив.

arrogate

- ['aerъgeit] v 1. претендирам (дръзко) за; to ~ to o.s. приписвам си; 2. приписвам неоснователно (to на).

arrow

- ['aerou] n 1. стрела; 2. стрелка (знак), указател.

arrowhead

- ['aerouhed] n 1. връх/острие на стрела/стрелка; 2. бот. воден шип (Sagittaria).

arrowroot

- ['aerouru:t] n (брашно/нишесте от) тропическо растение (Marantha arundinacea).

arroyo

- [ъ'rъiou] n поток; (сухо) дере.

arse

- [a:s] n вулг. задник, дирник, гъз.

arsenal

- ['a:snl] n арсенал (и прен.).

arsenic

- ['a:snik] n хим. арсен; (white) ~ арсеник.

arson

- ['a:sn] n юр. палеж.

art

- [a:t] n 1. изкуство; художество; fine ~s изящни изкуства; industrial/mechanical/useful ~s занаяти; ~s and crafts приложни изкуства, художествени занаяти; 2. изкуство; умение, сръчност; 3. хитрост, хитрина; 4. рl хуманитарни науки; 5. attr художествен; художествено изработен; ~ exhibition/gallery художествена изложба/галерия; ~ school, school ef ~ xyдожествена академия/училище; to have ~ and part in съучастник съм/участвувам дейно в. [] вж. be.

artefact

- [] artifact.

arterial

- [a:'tiъriъl] I. a 1. анат. артериален; 2. магистрален, главен; ~ traffic движение по магистрали; II.магистрала.

arterialize

- [a:'tiъriъlaiz] v превръщам (венозна крьв) в артериална.

arteriosclerosis

- [a:,tiъriou,skliъ'rousis] n мед. артериоскле роза.

artery

- ['a:tъri] n 1. анат. артерия; 2. магистрала, артерия.

artesian

- [a:'tiziъn] а: ~ well артезиански кладенец.

artful

- ['a:tful] a 1. хитър, ловък; 2. умел, сръчен, изкусен; умело построен/изработен.

arthritis

- [a:'Ґraitis] n мед. артрит.

artichoke

- ['a:titshouk] n бот. артишок (Cynara scolymus).

article

- ['a:tikl] n 1. предмет, артикул; ~ of furniture мебел; ~ of clothing дреха; toilet/household ~s тоалетни/домакински принадлежности; 2. статия; 3. точка, клауза, параграф, член (в закони и пр.), ~s of apprenticeship договор между чирак и майстор; 4. грам. член; ~ of faith нещо, в което (дълбоко) вярвам, основен елемент на вярата/убежденията ми; in the ~ of death ост. в момента на смъртта; the genuine ~ точно това, което трябва да бъде/което ми трябва. [] v 1. давам да се учи за чирак/на занаят; 2. излагам по точки (обвинение и пр.).

articular

- [a:'tikjulъ] а анат. ставен.

articulate

- [a:'tikjuleit] v 1. учленявам, изговарям, произнасям; говоря (ясно); 2. давам израз на, изразявам; 3. анат. свързвам, съединявам; свързвам се със става; 4. свързвам подвижно; ~d lorry съчленен камион. [a:'tikjulъt] а 1. членоразделен; 2. ясен, отчетлив, разбираем; ясно очертан; изразителен, който се изразява ясно/внушително; 3. анат. със стави; 4. тех. шарнирен.

articulation

- [a:,tikju'leishn] n 1. учленяване, изговаряне, произнасяне; 2. анат. става; бот. коляно; 3. тех. ос/ център на шарнир.

articulatory

- [a:,tikju'leitъri] а учленителен.

artifact

- ['a:tifaekt] n 1. археол. артифакт, предмет, изработен от човешка ръка; 2. продукт, творение; 3. биол. промяна в резултат на човешка намеса, изкуствено предизвикана промяна.

artifice

- ['a:tifis] n 1. хитрост, ловкост; хитър номер; измама; 2. изкуство, умение, сръчнoст; изобретателност.

artificer

- [a:'tirisъ] n 1. занаятчия, майстор; 2. воен. мор. техник; механик; 3. създател; изобретател.

artificial

- [,a:ti'fishъl] а 1. изкуствен; 2. неестествен, принуден, изкуствен, превзет.

artificiality

- [a:tifishi'aeliti] n неестественост, принуденост, изкуственост, превзетост.

artillerist

- [a:'tilъrist] n артилерист.

artillery

- [a:'tilъri] n 1. артилерия; 2. attr артилерийски.

artilleryman

- [a:'tilъrimъn] n (pl -men) артилерист.

artisan

- [a:ti'zaen] n занаятчия.

artist

- ['a:tist] n 1. художник; 2. artiste; 3. прен. майстор; ~ in words майстор на словото.

artiste

- [a:'ti:st] n фр. артист, професионален певец /актьор/танцьор.

artistic

- [a:'tistik] а художествен, изящен, артистичен.

artistry

- ['a:tistri] n (художествено) майсторство; худо жественост.

artless

- ['a:tlis] а 1. прост, естествен, непринуден; 2. невинен; наивен, непристорен; 3. несръчен, непохватен; несръчно/грубо изработен.

artsy-craftsy

- [,a:tsi'kra:ftsi] arty.

arty

- ['a:ti] а с претенции за художественост; подражаващ на художник.

arty(-and-)crafty

- [,a:ti(ъn)'kra:fti] arty.

arum

- ['Ёъrъm] n бот. змиярник; кала.

aryan

- ['eъriъn] I. а арийски; индоевропейски; II. n ариец.

as

- [aez.ъz] adv, cj, rel pron 1. както; каквото; какъвто; ~ things go както вървят работите: ~ it is при това положение; и без това; така, и така; ~ it stands/is (така) както е; do ~ you are told прави каквото ти казват; ~ best you can както/доколкото можеш; ~ above както по-горе; ~ before както преди; ~ the case may be според случая; ~ was already mentioned както вече се каза/спомена; he is a pianist ~ is his wife той е пианист, както и жена му/като жена си; 2. като; като например; I had the same trouble ~ you имах същите неприятности като тебе; countries in the north of Europe, ~ Finland страни в Северна Европа, като например Финландия; 3. като (в качеството си на), както; след глаголи като regard, view, represent и пр. като, за; ~ a picture it is no good като картина не струва; it can be used ~ a knife може да се използува като/за нож; to regard s.o. ~ a fool смятам някого за глупак; to treat s.o. ~ an equal отнасям се към някого като към равен; ~ such като такъв: 4. за време като, както, когато; ~ I came in като влязох; ~ I was walking along както (си) вървях; 5. за причина тъй като, том като; ~ you are tired, you'd better lie down щом/тъй като си уморен, добре е да си легнеш; 6. макар и, колкото и; busy/young/old ~ he is колкото и да е зает/млад/стар, макар и зает/млад/стар; much ~ I like it колкото и да го харесвам, макар и да го харесвам; strange ~ it may seem колкото и странно да изглежда; 7. so ~ to с inf(зa) да, (та) да; be so good ~ to бъди така добър да; he stood up so ~ to see better той стана, за да вижда по-добре; don't behave so ~ to annoy him не се дръж така, че даго дразниш; 8. ~ ... ~ , not so ... ~ толкова... колкото/ като; ~ much ~ you like колкото искаш; it is not so/ ~ easy ~ you think не е толкова лесно, колкото си мислиш; he is ~ tall ~ I той е толкова висок, колкото и аз, той е висок колкото мен; ~ far ~ 1) до (за място), 2) доколкото; ~ far ~ I know доколкото знам; ~ far/in so far/so far ~ lam concerned що се отнася до мен; ~ good ~ все едно, че; ~ good ~ dead все едно, че е умрял; ~ early ~ , ~ far back ~ още през; ~ long ~ докато; ~ late ~ чак/едва през/в; ~ soon ~ щом (като); ~ soon/early ~ possible колкото може по-рано; 9. с предл.: ~ against срещу, в сравнение с; ~ for а пьк. колкото за; ~ for you I never want to see you again колкото за геб, не искам да те видя вече; ~ from/aм, of от (за време); ~ from today (смятано) от днес; ~ to колкого за, що се отнася до; относно; he said nothing ~ to whether he would come той не каза нищо за това., дали ще дойде; we could not decide ~ to which was the best не можехме да решим кое е най-хубавото; 10. ~ if/though като че ли, сякаш; ~ it were така да се каже; ~ regards що се отнася до: ~ well също, и; ~ yet досега; I thought ~ much така си и мислех.

asbestos

- [aes'bestъs] n азбест.

ascend

- [ъ' send] v 1. изкачвам се на/по, възлизам (по); покачвам се на; ав. набирам височина; to ~ a river вървя нагоре по течението на река; 2. издигам се, извишавам се; 3. водя началото си. датирам (from от).

ascendancy, -dency

- [ъ'sendъnsi] n надмощие, господство; силно влияние (over); to have/gain the ~ over имам/ добивам надмощие над.

ascendant, -dent

- [ъ'sendъnt] I. a 1. издигащ се; изгряващ; астр. издигащ се към зенита; 2. господствуващ, преобладаващ, доминиращ; II.1. астр. асцедент; 2. надмощие, превъзходство; in the ~ във възход, със засилващо се влияние; 3. ост. праотец.

ascending

- [ъ'sendi¤] а възходящ.

ascension

- [ъ'senshn] n 1. издигане, изкачванб, възлизане; 2. рел. A. Възнесение (господне).

ascent

- [ъ' sent] n 1. издигане; изкачване; възлизане; to make an ~ in a balloon качвам се на/летя с балон; 2. склон, стръмнина; стръмна пътека; стъпала; 3. изкачване (на врьх); 4. възход, напредък.

ascertain

- [aesъ'tein] v 1. установявам, констатирам; 2. уверявам се, проверявам.

ascertainable

- [aesъ'teinъbl] а установим.

ascertainment

- [aesъ'teinmъnt] n установяване, констатиране, констатация.

ascetic

- [ъ'setik] 1. а аскетичен; II.аскет.

asceticism

- [ъ'setisizm] n аскетизъм.

ascorbic acid

- [ъs'kO:bik,aesid] n витамин С, аскорбинова киселина.

ascot

- ['aeskъt] n конни състезания в Аскът (Англия).

ascribe

- [ъs'kraib] v приписвам (to) (значение, авторство и пр.).

ascription

- [ъs'kripshn] n приписване.

asdic

- ['aezdik] n мор. хидролокатор.

aseptic

- [ъ'septik] а 1. асептичен, стерилен; 2. прен. сух, студен.

asexual

- [ъ'sekshuъl] а безполов.

ash

- [] бот. ясен (Fraxinus).

ash Wednesday

- ['aesh.wenzdi] n първият ден на велики пости.

ash blonde

- ['aesh.blOnd] n, а (жена със) светлоруса (коса).

ash-pan

- ['aeshpaen] n пепелник, съд за пепелта (на печка и пр.).

ash-pit

- ['aeshpit] n сгурийна яма.

ash-tray

- ['aeshtrei] n пепелник, пепелница.

ashamed

- [ъ'sheimd] а, обик. predic засрамен; to be ~ to срам ме е/срамувам се да; to be ~ of срам ме e/cpaмувам се от; you ought to be ~ of yourself как не те e срам; to be ~ for s.o. срамувам се заради някого.

ashcan

- ['aeshkaen] n ам. 1. кофа/съд за смет; 2. воен. мор. si. подводна бомба.

ashen

- ['aeshn] а пепелив; (мъртво) бледен; to turn ~ побледнявам. [] а ясенов.

ashkenazi

- [aeshki'na:zi] n (рl -zim [-zim] ) изт.-евр. евреин.

ashlar

- ['aeshla:] n стр. (облицовка от) дялан камък.

ashore

- [ъ'shъ:] adv към/на брега; на суша; to run/be driven ~ бивам изтласкан на брега, засядам; to pull ~ стигам до брега (за лодка), to come/go ~ слизам на брега.

ashy

- ['aeshi] а 1. пепелив; покрит с пепел; 2. пепеляв, бледен.

asian, Asiatic

- ['eishn, .eishi'aetik] 1. а азиатски; II. n азиатец.

aside

- [ъ' said] adv настрана; joking ~ шегата настрана; ~ from ам. освен; като изключим, с изключение на. [] n думи, казани настрана (от актьор).

asinine

- ['aesinain] а 1. магарешки; 2. глупав, тъп; упорит.

asininity

- [.aesi'niniti] n 1. магарещина; 2. глупост, тъпотия.

ask

- [a:sk] v 1. питам, запитвам; to ~ s.o.'s name питам някого за името му/как се казва; to ~ the time/the price питам колко e часът/каква е цената; to ~ the news питам какво ново има; to ~ the/o.'s way питам за пътя/накъде да вървя; to ~ a question of s.o./s.o. a question задавам някому въпрос; 2. искам, поисквам; моля, помолвам (за); to ~ (for) attention моля за внимание; to ~ a favour of s.o. моля някого за услуга искам услуга от някого; to ~ forgiveness/permission моля за прошка/разрешение; he ~s too much for the house иска много (голяма цена) за къщата; 3. каня, поканвам; to ~ s.o. to dinner/supper, etc. каня/поканвам някого на обед/вечеря и пр.; to ~ s.o. in/up поканвам някого да влезе/ да се качи; to ~ s.o. out поканвам някого да дойде с мен (на театьр, ресторант и пр.); ask after питам/интересувам се за (здравето и пр. на някого); ask for 1) търся; to ~ for o.'s rights търся си правата; has anyone ~ed for me? търсил ли ме e някой? to ~ for trouble търся си белята; you were ~ing for it разг. сам си гo търсеше/навлече; 2) изисквам; it~s for attention/care изисква внимание/грижа; ask of искам/изисквам от; you ~ too much of that child изискваш твърде много от това дете.

askance, askant

- [ъs'kaens, ъs'kaent] adv: to look ~ поглеж дам/гледам подозрително.

askew

- [ъs'kju:] adv накриво; килнато.

asking

- ['a:ski¤] n питане; искане; it's yours for the ~ твое e, стига да го искаш; jazz for the ~ джаз по желание.

aslant

- [ъ'sla:nt] adv (на)криво, полегато. [] prep напреко на.

asleep

- [ъ'sli:p] a predic 1. заспал; to be ~ спя; to fall ~ заспивам; 2. изтръпнал (за крайник), 3. заспал (за вьртящ се пумпал).

aslope

- [ъ'sloup] adv полегато, (на)криво.

asp

- [] aspen. [] n отровна змия.

asparagus

- [ъ'spaerъgus] n бот. аспержа, аспержи; ~ fern аспарагус.

aspect

- ['aespekt] n 1. вид, външност; изражение; 2. изложение (на кьща, стая), изглед; 3. страна (на вьпрос), 4. грам. вид (свьршен, несвьршен); 5. астр. положение (на планета).

aspen

- ['aespъn] n 1. трепетлика (Populus tremula); 2. attr трепетликов, на трепетлика; to tremble like an ~ leaf треперя като лист.

asperity

- [ъ'speriti] n 1. грубост, рязкост; 2. суровост (на климат); the asperities of winter тежките зимни условия; 3. неравност (на терен); 4. неблагозвучност, рязкост.

asperse

- [ъ'spъ:s] v 1. клеветя, черня, позоря; 2. цьрк. ръся със светена вода.

aspersion

- [ъ'spъ:shn] n клевета; клеветене, очерняне, позорене; to cast ~s on клеветя, очерням, петня.

asphalt

- ['aesfaelt] n асфалт; attr асфалтитиран, асфалтов. [] v асфалтирам.

asphodel

- ['aesfъdel] n 1. бот. бърдун (Asphodelus albus); 2. мит. асфодел, неувяхващо цвете в рая.

asphyxia

- [ъs'fiksiъ] n мед. асфиксия, задушаване.

asphyxiate

- [ъs'fiksieit] v мед. причинявам асфиксия/задушаване, задушавам.

aspic

- ['aespik] asp. [] n желе от месо/риба; in ~ желиран.

aspidistra

- [.aespi'distrъ] n бот. аспидистра. семейно щастие.

aspirant

- [ъ'spaiъrъnt] n, а (човек) който се стреми/домогва (to, after, for); кандидат.

aspirate

- ['aespirъt] n фон. придихателен звук, аспирата; придихание; to mind o.'s ~s внимавам да не изпускам звука [h.]. ['aespireit] v фон. произнасям с придихание.

aspiration

- [.aespi'reishn] n 1. фон. придихание; 2. ряд. дишане; 3. стремеж, домогване, аспирация (for, after); 4. тех. смукване, засмукване.

aspire

- [ъ'spaiъ] v 1. стремя се, домогвам се, аспирирам (after, to); 2. издигам се.

aspiring

- [ъ'spaiъri¤] а амбициозен.

asquint

- [ъ'skwint] adv накриво; с крайчеца на окото.

ass

- [aes] n 1. магаре; 2. прен. магаре, серсем, глупак; to make an ~ of s.o. поставям някого в глупаво положение; to make an ~ of o.s. излагам се, ставам за смях. [] v.- to ~ about/around sl. върша глупости/щуротии. [] arse.

assagai

- ['aesъgai] n юж.-афр. копие.

assail

- [ъ'seil] v 1. нападам; нахвърлям се/връхлитам върху (и прен.); 2. прен. обсипвам, отрупвам (с вьпроси и пр.) (with); to be ~ed with doubts обхващат ме съмнения; 3. залавям се с (работа).

assailable

- [ъ'seilъbl] а уязвим, атакуем.

assailant

- [ъ'seilъnt] n нападател.

assassin

- [ъ'saesin] n убиец (особ. наемен, политически).

assassinate

- [ъ'saesineit] v убивам (особ. по политически причини).

assassination

- [ъ.saesi'neishn] n (политическо) убийство.

assault

- [ъ'sO:lt] n 1. нападение; покушение; пристъп, щурм (on, upon); to take by ~ превземам с щурм;2. прен. кампания, нападение, атака (on); 3. юр. (опит за) физическо насилие; ~ and battery телесна повреда; 4. изнасилване; ~ boat/craft воен. портативна/преносима лодка за нападение през река и пр.; ~ on o.'s nerves нещо, което силно дразни нервите, силен дразнител. [] v 1. нападам, нахвърлям се върху (и прен.) 2. воен. щурмувам; 3. юр. заплашвам с/извършвам физическо насилие над; нанасям побои на; 4. изнасилвам.

assaulter

- [ъ'sO:ltъ] n нападател.

assay

- [ъ'sei] n изпитване на метали/руда и пр.; проба; (количествен) анализ; образец за анализ; резултат от анализ. [] v 1. изпитвам, пробвам; правя анализ; 2. ост. опитвам се.

assegai

- [] assagai.

assemblage

- [ъ'semblidj] n 1. събиране; струпване; 2. сбирка; група: 3. монтиране, монтаж; 4. изk. (скулптурно) произведение от различии отпадъчни материали (парчета желязо, картони и пр.).

assemble

- [ъ'sembl] v 1. събирам (се); 2. монтирам; сглобявам.

assembly

- [ъ'sembli] n 1. събиране; събрание; ~ point, point/place of ~ сборен пункт; ~ room(s) зала за събрания, балове и пр.; ~ hall зала за събрания и пр. (в училище); 2. законодателно/съвещателно тяло, съвет, събрание; the General A. Общото събрание (на ООН), 3. воен. (сигнал за) сбор; 4. тех. монтиране, монтаж; ~ room/shop монтажен цех; ~ line монтажна линия; ~ belt монтажен конвейер; ~ hall монтажно отделение в завод за самолети и пр.

assemblyman

- [ъ'semblimъn] n (pl -men) член на законодателно тяло/съвет.

assent

- [ъ' sent] n (официално) съгласие; одобрение (to на); with one ~ единодушно; by common ~ по общо съгласие; royal ~ кралско одобрение (на законопроект. приет от парламента). [] v съгласявам се, давам съгласието си; одобрявам (to).

assert

- [ъ'sъ:t] v 1. отстоявам, поддържам, предявявам (права и пр.); to ~ o.s. защищавам правата си; изтъквам се, налагам се; 2. твърдя, заявявам.

assertion

- [ъ'sъ:shn] n 1. отстояване, поддържане; изтъкване; 2. твърдение.

assertive

- [ъ'sъ:tiv] а 1. настояващ на/отстояващ правата си: 2. самоуверен; самоизтъкващ се; нападателен, агресивен; 3. твърдящ; догматичен.

assess

- [ъ'ses] v 1. определям размера на (даньк и пр.) (at, in); оценявам, определям оценка на (имот и пр.); облагам с данък; налагам глоба, глобявам; 2. оценявам, преценявам.

assessable

- [ъ'sesъbl] а облагаем.

assessment

- [ъ'sesmъnt] n 1. определяне на данък/глоба/ цена; (размер на) облагане; 2. оценка, преценка.

assessor

- [ъ'sesъ] n 1. оценител; 2. съветник към съдебен състав; експерт; асесор.

asset

- ['aeset] n 1. предимство, ценно качество; плюс; придобивка; 2. рl ик. актив; авоари, вещи, имот; external ~s авоари в чужбина; 3. рl юр. авоари/вещи, с които могат да се изплатят дълговете на завещател/несъстоятелен длъжник.

asseverate

- [ъ'sevъreit] v заявявам тържествено, твърдя категорично.

asseveration

- [ъ.sevъ'reishn] n тържествено заявяване, категорично твърдение.

assiduity

- [.aesi'djuiti] n 1. усърдие, старание, прилежание, залягане, постоянство; 2. pl постоянно внимание (to към).

assiduous

- [ъ'sidjuъs] а усърден, старателен, прилежен.

assign

- [ъ'sain] v 1. определям, назначавам (ден, място, лице) (for за); възлагам (задача и пр.); задавам (урок, домашна работа) (to на); 2. предназначавам, отделям (to за); 3. юр. прехвърлям, предавам (имот, право и пр.) (to); 4. приписвам (причина и пр.) (to, for); отдавам (to); отнасям (кьм даден период); can one ~ a cause to these events? можем ли да си обясним/да намерим причината за тези събития? to ~ a reason for s.o.'s behaviour обяснявам си поведението на някого. ['aesain] n юр. правоприемник.

assignable

- [ъ'sainъbl] а които може да се прехвърли/припише/отнесе (to).

assignation

- [.aesig'neishn] n 1. определяне; възлагане, задаване; 2. юр. прехвърляне; предаване; 3. приписване, отдаване; отнасяне; 4. (тайна) любовна среща.

assignee

- [.aesig'ni:] n 1. пълномощник; синдик (при фалит); 2. юр. правоприемник.

assignment

- [ъ'sainmъnt] n 1. assignation 1, 2, 3; 2. документ за прехвърляне на право; 3. (възложена) задача; ам. урок, домашна работа; 4. ам. назначение (на служба); пост.

assimilable

- [ъ'similъbl] а които може да се асимилира.

assimilate

- [ъ'simileit] v 1. наподобявам, уподобявам, изравнявам (to, with); 2. ез. асимилирам (се); 3. асимилирам (се), поглъщам (храна и пр.), усвоявам (знания и пр.); 4. прен. асимилирам (се), претопявам (се) (за народ и пр.).

assimilation

- [ъ.simi'leishn] n 1. наподобяване, уподобяване, изравняване; 2. ез. асимилация; 3. оприличаване, сравняване; 4. асимилация (и прен.); поглъщане; прен. претопяване; усвояване (на знания).

assist

- [ъ'sist] v 1. помагам (на),, подпомагам (with c, in doing s.th. да направи нещо); 2. участвувам (in в); присьствувам (at на).

assistance

- [ъ'sistъns] n помощ, подпомагане; to give/lend/render ~ to s.o., to come to s.o.'s ~помагам някому, идвам някому на помощ; can I be of any ~ to you? мога ли да ви помогна с нещо?

assistant

- [ъ'sistъnt] I. а помощен; спомагателен; II. n помощник; асистент (и~ professor).

assize

- [ъ'saiz] n 1. съдене;.осъждане, присъда; 2. pl периодични съдебни заседания (в отделните английски графства), 3. ист. установена със закон цена/размер/тегло, установен стандарт.

associable

- [ъsoushiъbl] а който може да се свърже (with с).

associate

- [ъ'soushieit] v 1. свързвам (се), съединявам (се) (with); refl сдружавам се; присъединявам се (with с, към); 2. свързвам, асоциирам; 3. общувам, имам вземане-даване (with с). [ъ'soushiъt] I. а 1. присъединен; 2. свързан, сроден; от същия вид; 3. с по-долен ранг, младши; ~ editor съредактор; ~ member кандидат-член; ~ professor доцент; II. n 1. другар; колега; сътрудник; съдружник: съучастник; 2. (младши) член на сдружение/колегия; член-кореспондент; 3. нещо, свързано с друго.

association

- [ъ.soushi'eishn] n 1. свързване, сдружаване; 2. връзка, асоциация; 3. сдружение, дружество; 4. общуване, другарство, близост; връзка; 5. биол. група растения/животни, характерни за дадена жизнена среда, асоциация.

association football

- [ъ.soushi'eishn ,futbO:l] n сn. футбол (за разлика от ръгби).

associational

- [ъ.soushi'eishъnъl] а асоциативен.

associative

- [ъ'soushiъtiv] а 1. асоциативен; 2. свързващ.

assonance

- ['aesъnъns] n 1. асонанс, съзвучие; 2. лит. асонанс; непълна рима.

assort

- [ъ'sO:t] v 1. сортирам; подреждам; групирам; разпределям; 2. снабдявам с асортимент от стоки; 3. отговарям, съгласувам се, свързвам се, подхождам, хармонирам (with); 4. общувам (with).

assorted

- [ъ'sO:tid] а подбран; сортиран; разновиден, разнороден; strangely ~ couple странни като двойка.

assortment

- [ъ'sO:tmъnt] n 1. асортимент; избор; 2. група (от различии хора), 3. сортиране.

assuage

- [ъ'sweidj] v 1. успокоявам, смекчавам (болка, гняв и пр); 2. уталожвам, задоволявам (глад, жажда).

assume

- [ъ'sju:m] v 1. приемам, добивам (вид, форма, характер, име и пр.) to ~ an air/a look of innocence давам си вид/правя се на невинен; under an ~ d name под чуждо име; 2. поемам, встъпвам в (служба, задьлжение и пр.); 3. приемам, допускам, предполагам, вземам за дадено; 4. арогантен/надменен съм, държа се дръзко/надменно; 5. приписвам си, обсебвам.

assuming

- [ъ'sjiumi¤] а надменен, самонадеян, дързък.

assumption

- [ъ'sлmpshn] n 1. приемане, добиване (на вид и пр.); 2. поемане, встъпване (на служба, в дльжност); 3. допускане, предполагане, предположение; basic ~ предпоставка; popular ~ общоразпространено мнение; 4. надменност; арогантност, дързост, самонадеяност; 5. присвояване, обсебване; 6. рел. A. Успение богородично.

assumptive

- [ъ'sлmptiv] а 1. предполагаем; вероятен; взет/приет за даден; 2. assuming.

assurance

- [ъ'shuъrъns] n 1. уверение, обещание; 2. увереност, сигурност; to make ~ double/doubly sure правя всичко, за да съм сигурен (в изхода на нещо), опичам си работата, вземам всички предпазни мерки; 3. самоувереност, самонадеяност; 4. осигуряване, застраховане, застраховка.

assure

- [ъ'shuъ] v 1. уверявам, убеждавам (of); твърдя с увереност; to ~ o.s. of убеждавам се в, сигурен съм по отношение на; to be ~d of уверен съм в; 2. осигурявам, обезпечавам, гарантирам; 3. осигурявам, застраховам.

assuredly

- [ъ'shuъridli] adv разбира се, положително, без съмнение.

aster

- ['aestъ] n бот. богородичка, астра (Astra).

asterisk

- ['aestъrisk] n печ. звездичка (*).

asterism

- ['aestъrizm] n 1. рой звезди, съзвездие; 2. печ. три звездички. (***).

astern

- [ъ'stъ:n] adv мор. на/към кърмата, назад; ~ of зад; to fall ~ of оставам назад от, изоставам зад (друг кораб).

asteroid

- ['aestъroid] n 1. астероид, малка планета; 2. зоол. морска звезда.

asthma

- ['aesmъ] n мед. астма, задух.

asthmatic

- [aes'maetik] мед. 1. а астматичен; II.астматик.

astigmatism

- [ъ'stigmъtizm] n мед. астигматизъм.

astir

- [ъ'stъ:] adv, apredic 1. развълнуван, раздвижен; 2. на крака, станал (от леглото).

astonish

- [ъ'stonish] v учудвам, изненадвам, удивлявам; to be ~ed at учуден/удивен съм от.

astonishing

- [ъ'stъnishi¤] а удивителен, поразителен.

astonishment

- [ъ'stonishmъnt] n учудване, удивление; in ~ учуден, с учудване/удивление: to тy ~ зa мое учудване/удивление.

astound

- [ъ'staund] v поразявам, слисвам, смайвам.

astraddle

- [ъ'straedl] adv, a predic разкрачен, яхнал.

astrakhan

- [aestrъ'kaen] n астраган.

astral

- ['aestrъl] а звезден; астрален.

astray

- [ъ'strei] adv, a predic заблуден, залутан; to go ~ заблуждавам се, залутвам се, изгубвам пътя; прен отклонявам се от правия път; to lead ~ заблуждавам; отклонявам от правия път.

astride

- [ъ'straid] adv, a predic, prеp възседнал (of на), яхнал (на).

astringent

- [ъ'strinдjеnt] I. a 1. стягащ, свиващ, запичащ; кръвоспиращ; 2. стипчив; 3. строг, суров; II.1. мед. адстрингентно лекарство; 2. стипца,

astrolabe

- ['aestrъleib] n астролаб.

astrologer

- [ъ'strъlъdsъ] n астролог.

astrological

- [.aestrъ'lъdjikъl] а астрологически.

astrology

- [ъ'strъlъdji] n астрология.

astronaut

- ['aestrъnO:t] n астронавт, космонавт.

astronautics

- [,aestrъ'no:tiks] n pi с гл. в sing астронавтика.

astronomer

- [ъ'strъnъmъ] n астроном.

astronomic(al)

- [,aestrъ'nomik(ъl)] а астрономически (и прен.).

astronomy

- [ъ'strOnъmi] n астрономия.

astrophysics

- [.aestrъ'fiziks] n pi с гл. в sing астрофизика.

astute

- [ъ'stju:t] a 1. проницателен; 2. хитър; умел.

asunder

- [ъ'sлndъ] adv 1. на две, на парчета; to tear ~ разкъсвам; разделям; 2. далеч един от друг; to be driven ~ биваме разделени; as wide ~ as the poles много далеч един от друг, съвсем различии.

asylum

- [ъ'sailъm] n 1. приют; убежище (и пол.); 2. ост. лудница (и lunatic ~).

asymmetric

- [.aesi'metrik] а несиметричен, асиметричен.

asymmetry

- [ъ'simitri] n несиметричност, асиметрия.

asynchronous

- [ъ'si¤krъnъs] а несинхроничен; несинхронизиран; несъвпадащ по време; асинхронен, асинхронизиран.

asyndetic

- [.aesin'detik] а грам. безсъюзен, асиндетичен.

at

- [aet, ъt] рrер 1. местоположение в, на, при, до; ~ home вкъщи, у дома; ~ the centre of в центъра на; ~ the top/bottom of the page горе/долу на страницата; ~ the door/window на/до вратата/прозореца; ~ the corner на ъгъла; 2. място, през което се влиза, излиза през; to go in ~ the back door влизам през задната врата; smoke came out ~ the chimney през/от комина излизаше дим; to put o.'s head out ~ the window показвам глава през прозореца; 3. разстояние на; ~ some distance на известно разстояние; he followed me ~ ten paces той вървеше на десет крачки след мен; 4. присьствие; занимание, действие в, на; ~ the theatre/the cinema/a concert/a wedding, etc. на театър/ кино/концерт/сватба и пр.; ~ school на училище; ~ table на масата (при хранене); ~ dinner/supper на обед/вечеря; to be ~ work работя; to be ~ play играя; to play/win ~ cards играя/печеля на карти; to work ~ a novel пиша/работя върху роман; to play ~ soldiers, etc. играя на войници и пр.; what is he ~ now? с какво се занимава/какво прави той сега? he is ~ it now с това/с него се занимава сега; to be busy ~ занимавам се с; to be good/poor ~ бива ме/не ме бива в/по; 5. време в, по; ~ 5 o'clock в пет часа; ~ the age of forty на четиридесетгодишна възраст; ~ lunch по обед; ~ noon по обед/пладне, ~ midnight в полунощ; ~ Christmas/Easter по/на Коледа/Великден; ~ the third attempt при третия опит; ~ times понякога; ~ all times винаги, постоянно; 6. сьстояние, положение в, на; ~ war във война; ~ peace в мир; на спокойствие; ~ rest в покой; ~ o.s ease удобно; спокойно; 7. опит да се стигне, извьрши нещо по, за; to strike ~ замахвам по, замахвам да ударя; to catch/clutch ~ хващам се за, мъча се/посягам да хвана; to guess ~ опитвам се да отгатна; 8. посока, движение - често нападателно; цел, обект в, към, по; по адрес на; до; върху; to aim ~ прицелвам се в; стремя се към; to rush/jump ~ (на)хвърлям се върху; ~ them! дръжге ги! 9. степен; скорост; цена на, с, за, по; ~ least поне, най-малко; ~ best в най-добрия случай; ~ a speed of ... със скорост ...; ~ ten pounds (по) десет лири; 10. начин с, на; ~ a run тичешком; ~ a profit/loss с печалба/загуба; ~ a jump с един скок; 11. причина от, на; по; срещу; to marvel ~ чудя се на; to be surprised ~ учудвам се на; to be indignant ~ негодувам срещу; ~ the request/invitation of по искане/покана на; 12. случай при; ~ the mention/sight of при споменаването/вида на.

at-home

- [ъt'houm] n (редовен) прием у дома; ~ day журфикс, ден за приемане на гости.

atavism

- ['aetsvizm] n атавизъм.

atavistic

- [aets'vistik] а атавистичен. ate еж. eat.

atelier

- [ae'teliei] n фр. ателие, работилница.

atheism

- ['eiҐiizm] n атеизъм.

atheist

- ['eiҐiist] n атеист.

athenian

- [ъ'Ґimiъn] I. а атински; II.атинянин.

athirst

- [ъ' Ґъ:st] a predic прен. зажаднял (for за).

athlete

- ['aeҐli:t] n 1. спортист; атлет; 2. силен/здрав човек, атлет: 3. ист. атлет, борец.

athletic

- [ъ'Ґletik] а 1. атлетически, атлетичен; ~ field спортно игрище, стадион; 2. силен, здрав, подвижен.

athletics

- [ъ'Ґletiks] n pl с гл. в sing атлетика; ~ team отбор по атлетика.

athwart

- [a:'ҐwO:t] adv, prep 1. напреко (на), накриво; през; 2. против, въпреки, напук на.

atlantic

- [ъt'laentik] . а I. атлантически; II. n the A. Атлантически океан.

atlas

- ['aetlъs] n 1. атлас; 2. анат. първият шиен прешлен, атлант.

atmosphere

- ['aetmъsfiъ] n 1. атмосфера (и прен.); въздух; 2. физ. атмосфера, единица за налягане.

atmospheric

- [.aetmъ'sferik] I. а 1. атмосферен; 2. изпълнен с/създаващ настроение; II. n pl рад. атмосферни смущения.

atoll

- [ъ'tOl] n атол, коралов остров.

atom

- ['aetъm] n 1. атом; 2. прен. (малка) частица; капка; to blow/break/shatter/smash to ~s разбивам на хиляди частици; not an ~ of truth ни капка истина; 3. attr атомен; ~ bomd атомна бомба.

atomic

- [ъ'tOmik] а 1. атомен; ~ bomb/energy/weight атомна бомба/енергия/тегло; ~ fall-out радиоактивен прах; ~ scientist атомист; 2. съвсем малък, мъничък.

atomism

- ['aetъmizm] n фил. атомизъм, атомистика.

atomistic

- [.aetъ'mistik] а 1. атомен; 2. фил. атомистичен; 3. съставен от отделни/несвързани/антагонистични части.

atomize

- ['aetъmaiz] v 1. атомизирам; пулвсризирам, разпрашавам; 2. подлагам на атомно нападение.

atomizer

- ['aetъmaizъ] n пулверизатор, пръскачка, дюза.

atomy

- ['aetъmi] n ост. скелет (и прен.). [] n ост. 1. атом; 2. дребосъче.

atonal

- [ae'tounъl] а муз. атонален.

atone

- [ъ'toun] v изкупвам (вината си); компенсирам (for).

atonement

- [ъ'tounmъnt] n изкупване, изкупление; компенсация.

atonic

- [ъ'tOnik] а 1. неударен, без ударение; 2. мед. с понижен тонус, атоничен.

atony

- ['aetъni] n мед. атония, отпуснатост, вялост.

atop

- [ъ'tOp] adv, prep на върха (на), отгоре (на).

atrabilious

- [.aetrъ'biliъs] а книж. меланхоличен, мрачен; жлъчен, нервен, ядовит.

atrium

- ['aetriъm] n лат. 1. атриум, преддверие; 2. анат. предсърдие, атриум.

atrocious

- [ъ'troushъs] а 1. зверски, брутален, жесток; 2. разг. отвратителен, ужасен.

atrocity

- [ъ'trъsiti] n 1. зверство, варварщина, жестокост; 2. разг. нещо отвратително; отвратителна постъпка.

atrophy

- ['aetrъfi] n атрофия (и прен.). [] v атрофирам (се), закърнявам.

attaboy

- [aetъ'bъi] int ам. разг. браво!

attach

- [ъ'taetsh] v 1. прикрепвам (се), закрепявам (се); залепям (се), лепвам (се), прилепвам (се); to ~ a seal/o.'s signature to слагам печат/подписа си на; 2. прилагам (документы и пр.); 3. придавам, аташирам (to към); 4. привързвам, привличам. спечелвам; refl привързвам се, обиквам; присламчвам се, лепвам се: to become ~ed to привързвам се към; 5. приписвам. придавам, отдавам (значение и пр.); 6. свързан съм с; тежа, падам (to на, върху); the blame/responsibilty ~es to you вината/отговорността тежи/пада върху теб; 7. юр. арестувам; налагам запор (на).

attache

- [ъ'taeshei] n фр. аташе; military ~ военен аташе; press ~ аташе по печата.

attache-case

- [ъ'taeshikeis] n чанта за книжа.

attachment

- [a'taetshmъnt] n 1. привързаност, преданост, вярност; обич (to към, на); 2. придаване, аташиране (to); 3. юр. арестуване; (налагане на) запор; 4. тех. средство/приспособление за прикрепване/присъединяване; приставка.

attack

- [ъ'taek] v 1. нападам, атакувам; нахвърлям се върху (и прен.), 2. увреждам, навреждам на; хим. разяждам; 3. залавям се за, подхващам (енергично); 4. муз. встъпвам, започвам. [] n 1. нападение, атака; нападка; to make an ~ / ~s on нападам; 2. пристъп, криза; 3. увреждане; хим. разяждане, разяждащо действие; 4. подстъп; муз. (начин на) встъпление.

attain

- [ъ'tein] v 1. постигам (цел, вьздействие и пр.); 2. (до)стигам до (място); 3. добирам се, достигам (to до).

attainable

- [ъ'teinъbl] а постижим, достижим.

attainder

- [ъ'teindъ] n юр. ист. осъждане на смърт; лишаване от граждански права; поставяне извън законите.

attainment

- [ъ'teinmъnt] n 1. достигане, постигане; easy/difficult of ~ лесно/мъчно постижим; 2. постижение; придобивка; 3. pl знания, култура.

attaint

- [ъ'teint] v 1. юр. осъждам на смърт; лишавам от граждански права; поставям извън законите; 2. опозорявам, опетнявам; 3. поразявам, нападам (за болест).

attar

- ['aetъ] n :~ of roses розово масло.

attempt

- [ъ' tempt] v опитвам се; заемам се, залавям се; while ~ing to escape при опит за бягство; to ~ s.o.'s life извършвам покушение върху някого; to ~ a fortress нападам/опитвам се да превзема крепост; ~ed murder/coup опит за убийство/преврат. [] n опит (at за); to make an ~ at (с ger) опитвам се да; I'll do it, or die in the ~ ще умра/пукна, ама ще го направя; ~ (up)on s.o.'s life опит за покушение върху някого

attend

- [ъ' tend] v 1. внимавам; обръщам внимание, слушам (to); to ~ to o.'s work гледам си работата; 2. погрижвам се (to за), грижа ce (to за), обслужвам (to); изпълнявам (порьчка) (to); 3. прислужвам, грижа се (on, upon на, за); 4. посещавам, ходя, присъствувам (и с at на); 5. главно прен. придружавам, съпътствувам, съпровождам; to be ~ed with/by свързан съм с (опасност, трудности и пр.); may good luck ~ you желая ти успех; 6. ост. чакам, очаквам.

attendance

- [ъ'tendъns] n 1. грижи; обслужване; to be in ~ on грижа се за, обслужвам; to dance ~ on въртя се на пета пред; ухажвам; раболепнича пред; medical ~ лекарски грижи; 2. присъствие; посещение; брой на посетителите; to be in ~ at присъствувам на, вземам участие в.

attendant

- [ъ'tendъnt] I. а 1. придружаващ, съпътствуващ, свързан (on с); 2. който прислужва/се грижи (on на;, за); 3. присъствуващ; II.1. прислужник, служител, обслужващ (в паркинг, гардероб, музей и пр.), разпоредител (в театьр и пр.), тех. оператор; medical ~ лекуващ лекар; 2. компаньон; придружител; 3. съпьтствуващо обстоятелство.

attention

- [ъ'tenshn] n 1. внимание; to call/draw/direct s.o.'s ~ to обръщам/насочвам вниманиетона някого върху; to give o.'s ~ to занимавам се с; отнасям се с внимание към; to give/ pay ~ to обръщам внимание на; to hold/grip/rivet the ~ of приковавам вниманието на; to slip s.o.'s ~ избягвам от погледа/вниманието на някого, оставам незабелязан от някого; 2. грижа, грижи; (акт на) внимание; обслужване; problem requiring prompt ~ въпрос, с който трябва да се занимаем незабавно; 3. pl внимание; ухажване; ~ ! воен. мирно! to come to/to stand at ~ заставам/стоя мирно; ~, Mr X канц. на вниманието на г-н X.

attentive

- [ъ'tentiv] а 1. внимателен, внимаващ (to); 2. грижлив; 3. учтив, вежлив.

attenuate

- [ъ'tenjueit] v 1. отслабвам, намалявам; смекчавам; 2. разреждам; размивам; 3. отслабвам; изтънявам. [ъ'tenjuъt] а 1. изтънял, източен; 2. разреден; размит.

attenuation

- [ъ.tenju'eishn] n 1. отслабване; изтъняване; 2. намаляване, смекчаване; 3. разреждане; размиване.

attest

- [ъ 'test] v 1. удостоверявам валидността/достоверността на; заверявам; 2. свидетелствувам (to за); 3. засвидетелствувам, показвам (чувство, отношение), 4. засвидетелствувам, регистрирам (употреби на дума и пр.), 5. юр. заклевам; воен. заклевам (войник), ~ed milk/cattle мляко/добитък, минал през медицинска проверка.

attestation

- [.aetes'teishn] n 1. удостоверяване; заверяване, заверка; засвидетелствуване; 2. свидетелско показание; 3. заклеване.

attic

- ['aetik]. а 1. атински; атически; ~ (dialect) атически/класически гръцки език; 2. прост, чист, изискан, класически (за език, стал и пр.); ~ salt/wit тънко остроумие, атическа сол.

attire

- [ъ'taiъ] n книж. (официално) облекло. [] v книж. обличам.

attitude

- ['aetitju:d] n 1. стойка, поза; to strike an ~ заемам (театрална) поза; 2. становище, отношение; начин на мислене, манталитет (и ~ of mind).

attitudinize

- [aeti'tju:dinaiz] v прен. позирам, превземам се; заемам театрални пози, театралнича.

attorn

- [ъ'tъ:n] v юр. прехвърлям; признавам нов собственик/хазаин.

attorney

- [ъ'tъ:ni] n пълномощник; адвокат; A. General главен държавен адвокат; ам. министър на правосъдието; district ~ ам. (областей) прокурор; letter/power/warrant of ~ пълномощно; power of ~ пълномощие.

attract

- [ъ'traekt] v привличам, пригеглям; to ~ attention/notice/observation привличам вниманието; to feel ~ed to s.o. харесвам някого.

attraction

- [ъ'traekshn] n 1. привличане, притегляне; ~ of gravity гравитационна сила; 2. привлекателност, чар; 3. нещо, което привлича, атракция.

attractive

- [ъ'traektiv] а 1. привлекателен; примамлив; 2. притегателен; ~ force сила на притегляне.

attributable

- [ъ'tribjutъbl] а който може да се отдаде/ обясни (to на, с).

attribute

- [ъ'tribju:t] v приписвам, отдавам (to на). ['aetribju:t] n 1. характерно качество/свойство/признак; атрибут; принадлежност; 2. грам. определение.

attributive

- [ъ'tribjutiv] грам. I. а атрибутивен, определителен; II.атрибутивно определение.

attrition

- [ъ'trishn] n 1. изтъркване, изтриване, изхабяване, износване; war of ~ война на изтощение; 2. покаяние.

attune

- [ъ'tju:n] v книж. 1. правя съзвучен, привеждам в хармония (to); настройвам (муз. инструмент); 2. нагаждам, привиквам (to към).

atypical

- [ъ'tipikl] а нетипичен, нехарактерен, атипичен.

au courant

- [ou'ku:ra:n] a, adv фр. запознат, осведомен; в течение (на нещата).

au fait

- [ou'fei] a predic фр. осведомен, в течение; to put s.o. ~ осведомявам някого (of, with за).

au fond

- [ou'fb;n] adv фр. в основата си.

au naturel

- [.ou.naetju'rel] adv фр. готе. натюр.

au pair

- [ou'pЁъ] n фр. домашна прислужничка (често чужденка) срещу храна и квартира (и ~ girl).

aubergine

- ['оubЁъji:n] n патладжан.

auburn

- ['O:bъn] а кестеняв.

auction

- ['O:kshn] n 1. търг; наддаване; to put up to/for ~, to sell by ~ продавам на търг; 2. карта плафон (и ~ bridge). [] v продавам на търг.

auctioneer

- [O:kshъ'niъ] n аукционер.

audacious

- [O:'deishъs] а 1. смел; 2. дързък, безочлив.

audacity

- [O:'daesiti] n 1. смелост; 2. дързост, безочие.

audibility

- [O:di'biliti] n яснота (на говор); възможност да се чуе.

audible

- ['O:dъbl] а който може да се чуе; доловим.

audibly

- ['O:dъbli] adv гласно, силно; доловимо.

audience

- ['O:diъns] n 1. публика, зрители, слушатели, читатели; 2. аудиенция; to receive in ~ приемам на аудиенция; to be given an ~ изслушват ме, дават ми възможност да се изкажа: 3. юр. заседание; сесия.

audile

- ['O:dail] I. а възприет чрез слуха; II.човек със слухова памет.

audio-visual

- [.O:diou'vijjuъl] а аудиовизуален.

audit

- ['O:dit] n проверка, финансова ревизия. [] v 1. проверявам (сметки), правя финансова ревизия (на); 2. ам. посещавам (курс и пр.) като слушател.

audition

- [O:'dishn] n 1. слух; чуване; 2. прослушване (на певец и пр.).

auditor

- ['O:ditъ] n 1. финансов ревизор/инспектор; 2. слушател; 3. ам. слушател (на курс и пр.).

auditorium

- [,O:di'tъ:riъm] n зала, салон, аудитория.

auditory

- ['O:ditъri] I. а слухов; II.ряд. слушатели, аудитория.

augean

- [O:'djiъn] а мит. авгиев; мръсен; ~ stables авгиеви обори.

auger

- ['O:gъ] n свредел, бургия; сонда.

aught

- [O:t] n 1. нещо; for ~ 1 know доколкото знам; for ~ I care толкова ме е грижа/ме интересува; 2. нула.

augment

- [O:g'ment] v увеличавам (се), уголемявам (се); усилвам (се). ['O:gmъnt] n грам. аугмент.

augmentation

- [,O:gmъn'teishn] n 1. увеличаване, уголемяване; усилване; нарастване; 2. прибавка.

augmentative

- [O:g'mentъtiv] а 1. увеличаващ (се), уголемяващ (се), нарастващ; 2. грам. увеличителен.

augur

- ['O:gъ] n 1. ист. авгур, птицегадател; 2. гадател. [] v вещая, предвещавам; предсказвам; предугаждам; соча към; to ~ well/ill for добро/лошо предзнаменование съм за; to ~ war предвещавам война.

augury

- ['O:gъri] n 1. гадаене, предсказване, предсказание; 2. предзнаменование, поличба; 3. предчувствие, предугаждане.

august

- [O:'gлst] а 1. величествен, внушителен, царствен; 2. августейши.

augustan

- [O:'gлstъn] 1. a августовски; класически: A. Age златен век (на литература и пр.), II.класик (писаmeл).

augustine, Augustinian

- [':gъstain, ,ъ:gъ'stinjъn] цьрк. I. а августински: II.августинец.

auk

- [O:k] n северна морска птица със слаборазвити криле (сем. Alcidae); голяма гагарка (Alca torda).

auld lang syne

- [,O:ldlae¤'sain] n шотл. доброто старо време; старото приятелство.

aunt

- [a:nt] n леля, тетка, вуйна, стринка; A. Sally дървена женска фигура като прицел при игра (на панаир и пр.); прен. прицел на нападки/подигравки.

auntie, aunty

- ['a:nti] n леличка, стринка.

aura

- ['O:rъ] n 1. прен. атмосфера; излъчване; 2. мед. аура; 3. едва доловим лъх/дъх/полъх.

aural

- ['O:rъl] а анат. 1. ушен; 2. слухов.

aureate

- ['O:riъt] а 1. златен, златист; 2. натруфен, реторичен.

aureola, aureole

- [O:'riъlъ, 'O:riоиl] n ореол, сияние, корона.

auric

- ['O:rik] а златен и (хим.).

auricle

- ['O:rikl] n анат. 1. ушна мида; 2. сърдечно ухо, ухо на предсърдието.

auricula

- [O:'rikjulъ] n вид алпийска иглика (Primula auricula).

auricular

- [O:'rikjulъ] a 1. слухов, възприет чрез слуха; 2. казан на ухото; таен; 3. анат. аурикуларен; ушен.

auriferous

- [O:'rifъrъs] а златоносен.

aurist

- ['O:rist] n специалист по ушни болести, отолог.

aurochs

- ['O:rOks] n зоол. зубър (Bos bonasus).

aurora

- [O:'rъ:rъ] n поет. зора; ~ borealis/australis северно/южно сияние.

ausculate

- ['O:skjuleit] v мед. преслушвам, аускултирам.

auspice

- ['O:spis] n 1. знамение, (добро) предзнаменование, поличба; 2. гадаене, предсказване, предричане; 3. рl покровителство; under the ~s of под покровителството на.

auspicious

- [O:s'pishъs] а 1. вещаещ/предвещаващ добро; благоприятен, щастлив, светъл; 2. добър, успешен, преуспяващ.

aussie

- ['O:si] n разг. австралиец.

austere

- [O:'stiъ] а 1. строг, суров, непреклонен; неприветлив; 2. аскетичен; пуритански; 3. строг, прост, неукрасен (за стил).

austerity

- [O:'steriti] n 1. строгост, суровост, непреклонност; неприветливост; 2. аскетичност; пуританство; 3. строгост, простота (на стил); 4. режим на строги икономии/ограничения; 5. pl рел. самоналожени лишения.

australian

- [O:'streiljъn] I. а австралийски; II.австралиец.

austrian

- ['O:striъn] I. а австрийски; II.австриец.

autarchy

- ['O:tъki] n 1. автархия, пълно самоуправление; деспотизъм; 2. autarky.

autarky

- ['O:tъki] n автаркия; пълно икономическо самозадоволяване/независимост.

authentic

- [O:'Ґentik] а автентичен, истински; достоверен; неподправен.

authenticate

- [O:'Ґentikeit] v удостоверявам истинността/автентичността/авторството на.

authenticity

- [O:Ґen'tisiti] n автентичност, истинност; достоверност.

author

- ['ъ:Ґъ] n 1. автор; писател; 2. творец, създател; 3. причинител, извършител, виновник, източник, автор. [] v автор съм на, пиша, написвам.

authoress

- ['O:Ґъris] n авторка; писателка.

authoritarian

- [,O:Ґъri'tЁъriъn] I. а авторитарен; II. n привърженик на авторитарно управление.

authoritative

- [O:'ҐOritъtiv] а 1. авторитетен; 2. достоверен; 3. властен, повелителен; диктаторски.

authority

- [ъ:'Ґъriti] n 1. власт; пълномошие; право; in ~ на/с власт, на отговорно място, отговорен; to make o.'s ~ felt налагам се; who gave you the ~ to do this? кой ви даде право да направите това? by what ~? на какво основание? с какво право? on o.'s own ~ на своя глава/отговорност, по своя инициатива, самостоятелно; 2. pl власти, органи на властта; 3. авторитет, тежест (with сред); to carry ~ тежа, имам тежест/влияние; 4. авторитет, специалист, познавач (on); справочник (on); 5. достоверен източник; основание; on good ~ от достоверен източник, според сигурни сведения; on the ~ of Plato според Платон, на основание на думите на Платон.

authorization

- [,O:Ґъrai'zeishn] n 1. упълномощаване; право; власт (for s.th., to do s.th.); 2. санкция, одобрение; потвърждение.

authorize

- ['O:Ґъraiz] v 1. упълномощавам, възлагам на, натговарвам, давам право на, поръчвам на; 2. санкционирам, одобрявам; потвърждавам; разрешавам, позволявам; ~d translation авторизиран превод; Authorized Version (of the Bible) превод на Библията, издаден в Англия през 1611 г.; 3. ост. оправдавам, давам основание за; 4. узаконявам.

authorless

- ['O:Ґъlis] а от неизвестен автор, анонимен.

authorship

- ['O:Ґъship] n авторство.

auto

- ['O:tou] разг. ськр. от automobile.

auto-

- ['O:tои] рref авто-. само-.

auto-da-fe

- [O:toudъ'fei] n (pl autos-da-fe) аутодафе, публично изгаряне.

auto-suggestion

- [,O:tousъ'djestshъn] n самовнушение.

autobiographic(al)

- [O:tъbaiъ'graefic(ъl)] а автобиографичен.

autobiography

- [,O:tъbai'Ogrъfi] n автобиография.

autocade

- ['O:tъkeid] motorcade.

autocephalous

- [,O:tъ'sefъlъs] а автокефален; независим, самостоятелен.

autochthon

- [O:'tOktъn] n първоначален жител, автохтон, кореняк.

autocracy

- [O:'tOkrъsi] n автокрация, самодържавие, еднолична власт.

autocrat

- ['O:tъkraet] n 1. самодържавец, автократ, неограничен монарх/владетел; 2. деспот, тирании, диктатор.

autocratic

- [,O:tъ'kraetik] а 1. самодържавен; самовластен; абсолютен, неограничен; 2. деспотичен, тираничен, диктаторски.

autodidact

- ['O:tъdidaekt] n самообразовал се човек.

autogamy

- [O:'tOgъmi] n бот. самоопрашване; зоол. самооплодяване.

autogenesis

- [,O:tou'djenisis] n биол. автогенеза, самозараждане.

autogenous

- [O:'tOdjъnъs] а тех. автогенен.

autogiro

- [] autogyro.

autograph

- ['O:tъgra:f] n 1. автограф, саморъчен подпис; 2. оригинал на ръкопис; 3. литографско копие; факсимиле; 4. attr автографен; с автограф. [] v 1. пиша собственоръчно; 2. подписвам се (на); ~ed copy копие с подпис на автора; ~ed photo снимка с автограф; 3. литографирам.

autographic

- [,O:tъ'graefik] а собственоръчен.

autography

- [O:'togrъfi] n 1. почерк; 2. собственоръчно написване/писане; 3. факсимилиране; факсимиле; литографска репродукция.

autogyro

- [,O:tou'djaiъrou] n автожир.

automat

- ['O:tъmaet] n ресторант автомат.

automata

- [] вж. automaton.

automate

- ['O:tъmeit] v автоматизирам.

automatic

- [,O:tъ'maetik] I. a 1. автоматичен, автоматизиран, автоматически; ~ pilot ав. автопилот; ~ rifle автоматична пушка, автомат; 2. механичен, механически, машинален, несъзнателен; II. n 1. автоматичен уред; 2. пистолет; автомат.

automation

- [,O:tъ'meishn] n 1. автоматика; 2. автоматизация.

automatize

- [O:'tъmъtaiz] v автоматизирам.

automaton

- [O:'tOтъtъп] n (pl -mata [-mъtъ]) автомат (и прен.).

automobile

- ['O:tъmъbil] n 1. автомобил, моторна кола; 2. attr автомобилен, моторен; самодвижещ се.

automotive

- [,O:tъ'moutiv] а 1. самодвижещ се; 2. автомобилен.

autonomous

- [O:'tOnъmъs] а автономен, независим, самостоятелен.

autonomy

- [O'tOnъmi] n 1. автономия, (право на) самоуправление; 2. автономна държава/област; 3. лична свобода; свобода на волята.

autopsy

- ['O:tъpsi] n 1. аутопсия; 2. критично разглеждане/анализ.

autostrada

- [autou'stra:dъ] n ит. автострада.

autotype

- ['O:toutaip] n печ. 1. автотип, факсимиле; 2. автотипия.

autumn

- ['O:tъm] n 1. есен; 2. attr есенен.

autumnal

- [O:'tлтпъl] а есенен.

auxiliary

- [O:g'ziliъri] I. a 1. помощен, допълнителен; 2. грам. спомагателен; II. n 1. грам. спомагателен глагол; 2. рl помощни войски/части.

avail

- [ъ'veil] v 1. от полза съм; помагам (на), подпомагам; 2. refl възползувам се, използувам (of). [] n полза, помощ; облага; изгода; of пo ~ безполезен, безрезултатен; without ~ , to little ~ безрезултатно, безполезно; of what ~ is it to ...? каква полза да ....?

availability

- [ъ.veilъ'biliti] n 1. наличност, наличие; възможност да се намери/достави; 2. (при)годност.

available

- [ъ'veilъbl] а 1. на разположение, разполагаем; на/под ръка, подръчен, наличен, налице; свободен; to make ~ to поставям на разположение на, отпускам на; with ... ~ при наличността на ...; articles ~ at every shop неща, които се намират във вески магазин; no tickets are ~for Friday няма билети за петък; 2. валиден (и юр.); 3. (при)годен.

avalanche

- ['aevъla:nsh] n 1. лавина; 2. прен. поток, град, лавина.

avant-garde

- [,aeva:n'ga:d] n фр. 1. воен. авангард; 2. новатoри (в изкуството и пр.), авангардисти; 3. attr новаторски, авангардистки.

avarice

- ['aevъris] n 1. сребролюбие, алчност; скъперничество; свидливост; 2. прен. жажда, силно желание.

avaricious

- [.aevъ'rishъs] а 1. сребролюбив, алчен; свидлив; скъпернически; 2. прен. жаден.

avast

- [ъ'va:st] int мор. спри! стоп!

avatar

- ['aevъta:] n инд. 1. въплъщение на божество; 2. въплъщение, проява; фаза.

avaunt

- [ъ'vъ:nt] int махай се! махни се!

ave

- ['eivi] int 1. привет! здравей! 2. сбогом! прощавай! [] n молитва на дева Мария (и ~ Maria/Mary).

avenge

- [ъ'vendj] v отмъщавам си за/заради; reft отмъщавам си (on s.o. на някого, for s.th. за нещо).

avenger

- [ъ'vendjъ] n отмъстител.

avens

- ['aevъnz] n бот. омайниче (Geum).

avenue

- ['aevinju:] n 1. алея, път с дървета; 2. широка улица, булевард, авеню; път; 3. прен. път, начин, средство, възможност (to към, за); to explore every ~, to leave no ~ unexplored използувам всички възможности, опитвам всичко.

aver

- [ъ'vъ:] v (-rr~) 1. твърдя, заявявам, настоявам; 2. юр. доказвам.

average

- ['aevъridj] n 1. средно число; обща сума/брой; at/on an ~ средно, едно на друго; to strike an ~ вземам средно число; 2. общо/средно равнище/ниво; above/below the ~ над/под средното равнище; well up to the ~ на доста високо равнище; 3. мор. тьрг. загуба от повреда/морска авария; разпределение на загуби от повреда между заинтересуваните лица (и ~ adjustment); general ~ жертвуване на кораб/стока, за да се избегне пълна загуба; particular ~ частична повреда/загуба. [] среден; обикновен; нормален. [] v 1. намирам средното число; 2. определям общото равнище на; 3. достигам средно до (вьзраст, размера и пр.); давам средно по; състоя се средно от; съдържам средно; извършвам средно; изминавам средно (по).

avers

- [ъ'vъ:s] а predic несклонен; неохотен (from, to); to be - from action не желая/не съм склонен да действувам.

aversion

- [ъ'vъ:shn] n 1. нежелание, неохота (to към, за, с ger да); 2. омраза, отвращение, ненавист, антипатия (to, from, for към); to take an ~ to намразвам; 3. предмет на омраза/отвращение.

avert

- [ъ'vъ:t] v 1. отблъсквам, отбивам, отклонявам, парирам; 2. обръщам настрана, отвръщам, отклонявам (поглед и пр.) (from); 3. предотвратявам.

avertible

- [ъ'vъ:tъbl] а предотвратим.

avian

- ['eiviъn] а птичи.

aviary

- ['eiviъri] n птичарник.

aviate

- ['eivieit] v летя със/пилотирам самолет.

aviation

- [eivi'eishn] n 1. авиация, въздухоплаване; 2. производство на самолети; 3. attr авиационен, въздухоплавателен.

aviator

- [eivieitъ] n летец, авиатор, пилот.

aviculture

- ['aevikлltshъ] n птицевъдство.

avid

- ['aevid] а жаден, алчен, лаком, ненаситен (и прен.) (of, for за).

avidity

- [ъ'viditi] n жадност, алчност, ненаситност; готовност.

avifauna

- [,eivi'fO:nъ] n птиците (на дадена страна/област).

avigation

- [aevi'geishn] n ам. въздухоплаване, авиация.

avionics

- [eivi'Oniks] n pl с гл. в sing авиационна радиоелектроника.

avocado

- [aevъ'ka:dou] n бот. авокадо (тропически плод) (и ~ pear) (Persea americana).

avocation

- [aevъ'keishn] n 1. странично занимание, развлечение, хоби; 2. отвличане на вниманието, разсейване; 3. разг. призвание, поприще, работа.

avocet

- ['aevouset] n зоол. сабльоклюн (Recurvirostra avosetta).

avoid

- [ъ'vOid] v 1. отбягвам, страня от; въздържам се от (с gef), 2. юр. огхвърлям; отменям, анулирам; касирам.

avoidable

- [ъ'vOidъbl] а който може да се избегне.

avoidance

- [ъ'vOidъns] n 1. отбягване, избягване; стоене настрана; въздържане; 2. юр. отхвърляне; отменяне, анулиране; касиране.

avoirdupois

- [.aevъdъ'pOiz] n 1. английска/американска система на теглене (и ~ weight); ~ pound 435.9 грама; 2. тегло (и на човек), разг. дебелина.

avow

- [ъ'vau] v книж. 1. признавам; reft. признавам се за, признавам, че съм; the ~ed author автор по собствено признание; 2. заявявам открито, декларирам (убежденията си и пр.); 3. юр. оправдавам (деяние).

avowal

- [ъ'vauъl] n (открито) признание; декларация, деклариране, изявление.

avowed

- [ъ'vaud] а открито признат; отявлен.

avowedly

- [ъ'vauъdli] adv по общо признание; както се твърди.

avuncular

- [ъ'vл¤kjulъ] а 1. чичов, вуйчов; 2. благ, добродушен, доброжелателен.

await

- [ъ'weit] v 1. чакам, очаквам, изчаквам; ~ing your answer/instructions в очакване на вашия отговор/нареждания; 2. очаквам, предстоя (някому), a surprise ~s you очаква ви изненада.

awake

- [ъ'weik] v (awoke [ъ'wouk]; awoken. awaked [ъ'woukn] ) 1. будя (се), събуждам (се) пробуждам(се) (и прен.); съживявам (се), раздвижвам (се); to ~ to find o.s. famous осъмвам знаменит; to ~ s.o. to a sense of duty събуждам у някого чувство за дълг; 2. съзнавам, осъзнавам, разбирам (to); to ~ to the facts/o.'s surroundings осъзнавам фактите/къде съм, къде се намирам. [] a predic 1. буден; to be ~ буден съм; стоя буден, бодърствувам, будувам; 2. бдителен; to be ~ осъзнавам, схващам, разбирам; wide ~ 1) съвсем буден; 2) бдителен, внимателен; хитър.

awaken

- [ъ'weikn] awake (особ. прен.).

awakening

- [ъ'weikъni¤] n пробуждане (и прен.), rude ~ тежко/жестоко/горчиво разочарование.

award

- [ъ'wO:d] v присъждам, отсъждам (награда, дял, наказание), награждавам (with); давам, отпускам (стипендия и пр.). [] n 1. награда; стипендия; 2. решение (на сьдия и пр.), отсъждане, присъждане; наказание; присъда.

aware

- [ъ'wЁъ] а predic който съзнава/усеща/чувствува/ долавя/знае: to be ~ of 1) знам, чувствувам, ясно ми е; 2) чувствувам, долавям, усещам; to become ~ of почувствувам, усещам, разбирам.

awareness

- [ъ'wЁъnis] n съзнаване, съзнание; чувство, усещане.

awash

- [ъ'wOsh] a predic 1. залят (от вьлни); плувнал, наводнен; 2 носен/тласкан от вълните; 3. прен. затрупан, наводнен (with с).

away

- [ъ'wei] adv 1. разстояние, отсьствие далеч; ~ from home далеч от дома; заминал; far ~ далеч, далеко; from ~ отдалеч, от разстояние; ~ on a journey заминал, на път; he is ~ няма го, отсъствува; ten miles ~ на (разстояние) десет мили; the elections are a month ~ до изберите остава един месец; we've been ~ from each other не сме се виждали/срещали; 2. в друга посока настрана; to turn ~ обръщам (се) настрана; извръщам (се); 3. отдалечаване; to carry ~ отвличам, завличам; увличам; to drive ~ прогонвам, пропъждам; we must go ~ трябва да си вървим; ~ with you! махай се! ~ ! жп. готово! тръгвай! 4. намаляване, изчезване. to boil ~ извирам; to die ~ замирам, заглъхвам; to make ~ with премахвам, унищожавам; 5. непрекьснато действие; to dig ~ копая ли копая; to work ~ работя непрестанно; to talk ~ не спирам да говоря; the kettle was boiling ~ чайникът си вреше; 6. за усилване много; ~ back много назад; много отдавна; far/out and ~ много, значително, далеч по-, далеч най-; far and ~ the. best далеч/несъмнено най-доброто/хубавого; to be well ~ 1) разг. имам голяма преднина. 2) sl. нафиркал съм се. [] а сп. на чуждо игрище/терен. [] n сп. мач/победа на чуждо игрище/терен.

awe

- [] v внушавам/вдъхвам страхопочитание/благоговение (у); to ~ s.o. into silence/obedience карам някого да се смълчи/подчини от страх.

awe-inspiring

- [,O:in'spaiъri¤] а вдъхващ страхопочитание/благоговение; величествен, величав.

awe-stricken, -struck

- ['O:strikn, -strлk] а обзет от страх/ страхопочитание/благоговение; благоговеещ.

aweary

- [ъ'wiъri] nоет. weary.

aweigh

- [ъ'wei] a predic мор. току-що вдигнат (за котва).

awesome

- ['O:sъm] а 1. величествен, величав; грандиозен; внушителен; 2. страшен, страхотен, страховит.

awful

- ['O:fl] а 1. ужасен, страшен; 2. разг. ужасен, много лош, отвратителен; 3. ост. awesome.

awhile

- [ъ' wail] adv (за) известно време, (за) малко.

awkward

- ['O:kwъd] а 1. несръчен, непохватен, тромав, неловък; ~ squad воен. необучени новобранци; прен. новаци; the ~ age пубертетът; to be ~ with o.'s hands несръчен съм, вързан съм в ръцете; 2. неудобен, неловък, неприятен, мъчителен; to feel ~ about (с ger) неудобно/неловко ми е (да); 3. мъчен, труден, опасен; ~ door to open врата, която мъчно се отваря.

awl

- [O:l] n шилo.

awn

- [O:n] n бот. осил.

awning

- ['O:ni¤] n 1. тента, чергило;2. навес, сенник.

awoke

- [] еж. awake.

awry

- [ъ'rai] adv 1. накриво, косо, настрани; 2. криво, неправилио, не както трябва.; to go ~ 1) постъпвам не както трябва, сгрешавам, 2) провалям се, обърквам се. [] а predic 1. крив, изкривен; 2. погрешен, неверен, крив, неправилен.

ax(e)

- [aeks] n 1. брадва, секира; топор; 2. драстични (бюджет ни) съкращения; прен. окастряне, намаляване; to get the ~ si. уволняват ме, изхвърлят ме; to have an ~ to grind гоня лични цели, имам скрити подбуди. [] v 1. сека, отсичам; 2. съкращавам, намалявам, окастрям; 3. sl. уволнявам. изхвърлям.

axes

- [] 1. pl от ax; 2. вж. axis.

axial

- ['aeksial] а осов, аксиален.

axiom

- ['aeksiъm] n аксиома.

axiomatic

- [.aeksiou'maetik] а аксиоматичен, очевиден.

axis

- ['aeksis] n (pl axes ['aeksi:z]) 1. ос (и пол.), 2. анат. вторият шиен прешлен; 3. бот. главно стъбло.

axle

- ['aeksl] n тех. (полу)ос, водещ мост (и ~ -tree).

axle-box

- ['aekslbOks] n тех. букса.

ay(e)

- [ai] int да; ~~! мор. тъй вярно! [] n утвърдителен отговор; глас за; the ~s have it мнозинствого e за.

ayah

- ['aiъ] n англоинд. туземна дойка/бавачка; прислужница.

aye

- [ei] adv ост., поет. винаги; for ever and ~ завинаги.

azalea

- [ъ'zeiljъ] n бom. азалия.

azimuth

- ['aezimъҐ] n астр., геод., воен. азимут.

azoic

- [ъ'zouik] а геол: азойски.

azote

- [ъ'zout] n хим. азот.

azure

- ['aejъ] n 1. лазур, небесна синева; 2. небесносин цвят; 3. ост. lapis lazuli; 4. attr 1) лазурен, небесносин; 2) безоблачен (и прен.).

b

- [bi:] n 1. буквата B; 2. уч. оценка "добър"; 3. муз. си; B major/minor си мажор/минор; B flat си бемол; шег. дървеница; B sharp си диез; 4. второразряден, второкласен, втора категория {за ресторант, пьт и пр.), he doesn't know B from a bull's foot той e пълен невежа, бькел не знае.

baa

- [ba:] n блеене, "бее". [] v (baaed, baa'd [ba:d]) блея

babble

- [baebl] v 1. бръщолевя, бърборя, плещя, дърдоря, дрънкам; 2. издрънквам, избъбрям, издавам тайна; 3. шумоля, ромоня. [] n 1. бръщолевене, брътвеж и пр. (еж. babble), празни приказки; 2. смесване на разговори по телефон; 3. шумолене, ромон.

babbler

- ['baeblъ] n 1. бърборко, дърдорко, дрънкало; 2. зоол. вид дрозд (Timalidae).

babe

- [beib] n 1. поет. baby; ~ of love извънбрачно дете; ~s and sucklings неопитни хора, новаци; ~s in the wood наивници, аджамии; 2. ам. sl. млада жена, момиче.

babel

- ['beibl] n 1. врява, гюрултия, неразбория; 2. смешение на езиците, вавилонско стълпотворение; the Tower of B. Вавилонската кула.

baboo

- ['ba:bu:] n англоинд. 1. господин (и обрьщение), 2. чиновник индус, който си служи с английски; 3. презр. индус, получил някакво образование в английско училище.

baboon

- [bъ'bu:n] n маймуна павиан, песоглавец (Papio).

baby

- ['beibi] n 1. бебе, детенце, рожба; чедо; кърмаче, пеленаче, сукалче; 2. най-малкият/младият в семейството/отбора/компанията и пр.; 3. малкото на животно; ~ elephant слонче; 4. лете, детиняк; глупав/наивен/неопитен човек; regular ~ същинско дете; 5. attr. малък; ~ boy момченце, ~ camera джобен фотоапарат; ~ car малка двуместна кола; to be left to carry/hold the ~ стоварват ми неприятна/отговорна задача, нямам свобода на действие, оставам с вързани ръце; it's your ~ твоя работа, ти се оправяй с това; to pass the ~ бягам от отговорност, прехвърлям отговорноетта на друг; to throw away the ~ with the bathwater покрай несъщественото отхвърлям и същественото; to plead the ~ извинявам се с неопит ността си. [] v отрупвам с прекалени грижи и внимание.

baby buggy

- ['beibi, bлgi] n ам. детска количка.

baby-farm

- ['beibifa:m] n семейство, отглеждащо деца срещу заплащане.

baby-farmer

- [' beibi,fa:mъ] n жена, отглеждаща деца срещу заплащане.

baby-minder

- ['beibi.maindъ] baby-sitter.

baby-sit

- ['beibisit] v (-sat [saet]) стоя при малко дете/деца в отсъствие на родителите.

baby-sitter

- ['beibi'sitъ] n лице, което стой при малко дете/ деца в отсъствие-на родителите.

baby-sitting

- ['beibi'siti¤] n стоене при малко дете/деца в отсъствие на родителите.

babyhood

- ['beibihud] n най-ранно детство.

babyish

- ['beibiish] а бебешки, детински, бебешорски.

bacchanalia

- [,baekъ'neiliъ] n вакханалия, пиянска оргия.

bacchanalian

- [,baekъ'neiliъn] I. а вакханален, несдържан, буен; пиянски, разгулен; II. n гуляйджия, пияница.

baccy

- ['baeki] разг. тютюн(ец).

bach

- ['baetsh] n sl. bachelor l; to keep ~ живея сам, водя ергенски/бекярски живот. [] v : to ~ it живея като бекяр(ин), ергенувам.

bachelor

- ['baetshъlъ] n 1. ерген, бекяр(ин); 2. бакалавър; B. of Arts бакалавър на хуманитарните науки.

bachelor flat

- [' baetshъlъ, flaet] n ергенска/бекярска квартира; гарсониера.

bachelor girl

- ['baetshъlъ,gъ:l] n еманципирано момиче, което живее самостоятелно.

bachelorhood

- ['baetshъlъhud] n 1. ергенство, ергенлък, бекярство, 2. бакалаврат.

bacillus

- [bъ'silъs] n (pl bacilli [bъ'silai]) бацил.

back

- [baek] n 1. гръб, гърбина; ~ to ~ гръб с гръб; съвсем наблизо, плътно прилепнал (за кьщи и пр.); ~ to front заднишком, с гърба напред; обърнат наопаки; at the ~ отзад; behind o.'s ~ зад гърба на; отзад;oп o.'s ~ легнал по гръб; болен на легло; with o.'s ~ to с гръб/гърбом към; with o.'s ~ to the wall притиснат до стената, в безизходно положение; to give/make a ~ навеждам се (при прескочи кобила), to have a broad ~ търпелив съм, гърбът ми е широк "нося"; to straighten o.'s ~ изправям се; to turn o.'s ~ on обръщам гръб/не обръщам внимание на; напускам, изоставям, избягвам от; to turn the ~ обръщам гръб; побягвам; excuse my ~ извинявайте, че съм с гръб към вас; 2. облегало (на стол и пр.), 3. задна част, обратна страна, гръб, тил, опако; хастар, подплата; дъно; ~ of the hand опакото на ръката (не дланта); ~ of the head тил; ~ of the house задна част на къща; ~ of the neck тил, врат; ~ of a ship кил на кораб; at the ~ of зад, отзад на; на дъното на; at the ~ of o.'s mind посъзнателно; to be at the ~ of стоя в дъното на; тайната причина съм за; what's at the ~ of it? какво се крие зад всичко това? 4. дебел край, тъпа задна част, тъпата страна (на сечиво и пр.); 5. мин. най-горната страна на въглищен пласт; 6. футб. защитник, бек; ~ and edge напълно, с всички сили; to be at the ~ of s.o. подкрепям; вървя по петите на; to be/lie/be thrown on o.'s ~ сn. бивам победен; to have s.o. on o.'s ~ нося някого на гърба си; някой се нахвърля върху ми; to break the ~ of s.o. смазвам някого от работа; to break the ~ of s.th. смазвам/погубвам/подкопавам нещо; свършвам най-важната и най-трудната част от нещо; to get/put/set s.o.'s ~ up разгневявам някого, карам го да се наежи/заинати; to get to the ~ of идвам до същината на, проумявам, разбирам; to put o.'s ~ into заемам се здравата с/за; to see s.o.'s ~ виждам гърба на/отървавам се от някого; to set o.'s ~ against the wall оказвам отчаяна съпротива, готов съм да се съпротивлявам докрай. [] adv 1. назад; обратно; отново, пак; ~ and forth напред-назад, насам-натам, нагоре-надолу; ~ of/from ам. зад, след, подир; ~ to назад към; 2. в сьчет. с гл. to get/go ~ връщам се; to answer ~ сопвам се, отвръщам грубо; to buy ~ откупвам; to go there and ~ отивам и се връщам; to hit ~ отвръщам на удара с удар; to order ~ заповядам на някого да се върне; 3 врьщанг кьм пьрвоначално положение, сьстояние: the way ~ обратният път; to bend ~ оправям нещо изкривено/прегънато; 4. време: as far ~ as, ^ay ~ in още през; 5. настрана, навътре, на известно разстояние (from от). [] v 1. подпирам, подкрепям, поддържам, подсилвам; подпомагам; субсидирам; 2. поставям/служа за гръб/облегало/фон/основа и пр.; 3. ам. разг. нося на гърба си; 4. движа (се) в обратна посока; връщам, карам на заден ход; оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам; 5. залагам на; to ~ the wrong horse прен. излъгвам се в очакванията си; 6. подписвам се на гърба, джиросвам; преподписвам (заповед и пр.); 7. гранича с, опирам със задната си страна в (on, upon, onto); 8. яхвам/яздя кон; 9. мор. обръщам по посоката на вятъра;

back down

- 1) слизам заднишком; 2) връщам се нa заден ход при вагоните (за локомотив)', 3) оттеглям се, отдръпвам се; отказвам се, отстъпвам (от поето задьлжение и пр.), back in влизам заднишком/на заден ход; back off back down 3; back out излизам заднишком/на заден ход; прен. измъквам се, не си устоявам на думата;

back entrance

- ['baek'entrъns] п заден/черен вход.

back file

- ['baek' fail] n стара годишнина, минало течение (на списание и пр.).

back formation

- ['baekfъ:'meishn] n ез. извеждане на по-проста форма от по-сложна (напр. baby-sit от babysitter).

back number

- ['baek'nлmbъ] n 1. стар брой (на вестник, списание и пр.), 2. остарял/отживял метод и пр.; 3. минала слава/величие; бивша знаменитост.

back order

- ['baek'О:dъ] n закъсняла/неизпълнена поръчка.

back pay

- ['baek'pei] n неизплатена заплата/надница.

back rent

- ['baek'rent] n неизплатен наем.

back seat

- ['baeksi:t] n задно място/седалка; прен. разг. второстепенно място/положение; to take a ~ заемам скромно положение, стоя в сянка; спотайвам се.

back up

- подкрепям, поддържам; муз. акомпанирам. [] а 1. заден; отдалечен; по-долен, по-лош; 2. закъснял, просрочен, стар, остарял; 3. обратен; ~ current обратно течение.

back vowel

- ['baek'vauъl] n фон. задна/задноезична гласна.

back-alley

- ['baek'aeli] а неугледен, нечистоплътеи; съмнителен (за поведение, морол и пр); ~ political schemes политически машинации.

back-bencher

- ['baek'bentshъ] n пол. 1. обикновен/редови член (на партия и пр); 2. депутат от задните банки/ не участвуващ в правителството; 3. лейбъристки депутат с по-леви възгледи.

back-chat

- ['baektshaet] разг. backtalk.

back-page

- ['baekpeidj]n лява/чифт страница (на книга).

back-pedal

- ['baek'pedl] v връщам се назад; отстъпвам; отказвам се.

back-seat driver

- ['baeksi:t'draivъ] n пътник, който непрекъснато дава ненужни съвети на шофиращия; прен. човек, който се опитва да упражнява контрол, без да е натоварен с това.

backache

- ['baekeik] n болки в гърба/кръста.

backbite

- ['baekbait] v (-bit [-bit] , -bitten [-bitn] ) злословя по адрес на, клеветя, наклепвам.

backbiter

- ['baek.baitъ] n клеветник, доносник.

backbone

- ['baekboun] n гръбнак (и прен), гръбначен стълб; to the ~ изцяло, до мозъка на костите, в червата.

backbreaking

- ['baekbreiki¤] а много изморителен, съсипващ, смазващ.

backcloth

- ['baekklОҐ] n 1. театр, проспект; 2. екран.

backcomb

- ['baekkoum] v тупирам (коса).

backdate

- ['baekdeit] v слагам по-раншна дата (на документ и пр.).

backdoor

- ['baekdО:] а таен, задкулисен, непочтен.

backdown

- ['baekdaun] n отказване от; оттегляне, отдръпване.

backdrop

- ['baekdrОp] backcloth 1.

backer

- ['baekъ] n поддръжник, крепител; човек, който залага (в сьстезания).

backfire

- ['baekfaiъ] n 1. авт. аванс; 2. предизвикан насрещен пожар, за да пресече друг (горски) пожар. [] v 1. авт. давам аванс; 2. връщам се; 3. давам обратен/неочакван/нежелан резултат; пропадам, провалям се.

backgammon

- [baek'gaemъn] n табла (игра).

background

- ['baekgraund] n 1. фон, заден план; against the ~ of на фона на; in the ~ на заден план; to keep in the ~ стоя на заден план, оставам в сянка; спотайвам се; 2. произход, среда, минало; обстановка, обкръжение; 3. основа, подготовка; опитност, квалификация; 4. музикален съпровод, звукова кулиса/ ефекти.

backhand

- ['baekhaend] n 1. тенис удар отляво; волейбол удар с опакото на ръката; 2. наклонен наляво почерк. ['baekhaend] а 1. нанесен с опакото на ръката; непряк (за удар и пр.); 2. неочакван, изненадващ; 3. наклонен наляво (за почерк), 4. съмнителен, двусмислен (за комплимент и пр.).

backhouse

- ['baekhaus] n клозет на открито, нужник.

backing

- ['baeki¤] n 1. подкрепа, поддръжка; поддръжници; 2. съпровод (на певец), 3. заден ход, връщане назад.

backlash

- ['baeklaesh] n 1. тех. ритане; засечка; 2. прен. неочаквано бурна враждебна реакция.

backlog

- ['baeklog] n 1. голям пън (в дьното на огнище); 2. прен. опора; запас, резерва.

backmost

- ['baekmoust] а най-заден; най-отдалечен.

backpack

- ['baekpaek] n ам. туристическа раница. [] v ам. участвувам в туристически поход.

backrest

- ['baekrest] n облегалка за гръб.

backroom

- ['baekrum] n 1. задна стая; 2. място за (тайна) проучвателна работа; ~ boy разг. човек, зает с (тайни) изследвания; учен.

backscratcher

- ['baekskraetshъ] n 1. чесало за гръб; 2. ласкател, подмазвач.

backset

- ['baekset] n 1. спънка, пречка; 2. влошаване на положението; рецидив (на болест), 3. вихрушка, въртоп.

backside

- ['baeksaid] n гръб; задна страна; задни части, задник.

backsight

- ['baeksait] n 1. мерник; 2. земл. обратно визиране.

backslang

- ['baekslae¤] n жаргон, при който думите се из говарят наопаки.

backslide

- ['baekslaid] v 1. отново се отдавам на порок/отчаяние/ заблуда; 2. отстъпвам, отмятам се (от религия и пр.).

backslider

- ['baekslaidъ] n 1. отстъпник, ренегат; 2. рецидивист.

backspace

- ['baekspeis] v връщам назад (валяк на пишеща машина).

backstage

- ['baeksteidj] adv театр, зад кулисите; в гримьорните. [] а задкулисен, прикрит.

backstairs

- ['baekstЁъz] n 1. задна стълба; 2. attr таен, задкулисен; интригантски, непочтен.

backstitch

- ['baekstitsh] v шия бод зад игла.

backstop

- ['baekstОp] v оказвам съдействие/поддръжка; служа за опора.

backstreet

- ['baekstri:t] а нелегален; извършен тихомълком.

backstroke

- ['baekstrouk] n 1. удар с опакото на ръката; 2. сп. обратен удар; 3. сп. плуване по гръб; 4. отдръпване, ритане.

backtalk

- ['baektО:k] n дързък/рязък отговор; остроумно възражение.

backtooth

- ['baektu:Ґ] n заден зъб, кътник.

backtrack

- ['baektraek] backpedal.

backward

- ['baekwъd] a 1. обратен; ~ glance поглед назад; 2. назадничав, изостанал; умствено/физически недоразвит; 3. стеснителен, свит; 4. муден; 5. неохотен, колеблив. [] backwards [-z] adv назад, заднишком; ~ and forward(s) напред-назад; наопаки; в обратнапосока; отзад напред; to go ~ вървя назад към по-лошо.

backwardness

- ['baekwъdnis] n назадничавост, изостаналост и пр. (вж. backward).

backwash

- ['baekwОsh] n 1. обратно течение; отдръпване на вълна; 2. водна диря; 3. отзвук, реакция; последица, резултат, отражение.

backwater

- ['baekwОtъ] n 1. застояла вода; 2. блато, лагуна; 3. затънтено място: 4. прен. интелектуален застой.

backyard

- ['baekja:d] n заден двор; in o.'s own ~ B собствената си област.

bacon

- ['beikъn] n пушена сланина, бекон; to bring home the ~ успявам, спечелвам.

bacteria

- [] bacterium.

bacterial

- [baek'tiъriъl] а бактериен, бактериален.

bacteriological

- [baektiъriъ'lОdjikъl] а бактериологичен бактериологически, бактериоложки; ~ warfare бактериологична война.

bacteriologist

- [baektiъri'Оlъdjist] n бактериолог.

bacteriology

- [baektiъri'Оlъdji] n бактериология.

bacteriophage

- [baek'liъriъfeidj] n бактериофаг.

bacterium

- [baek'tiъriъm] n (pl -ia [iъ]) бактерия.

bad

- [baed] a (worse [wъ:s]; worst [wъ:st]) 1. лош, недоброкачествен, негоден; слаб; from ~ to worse все по-зле и по-зле, от трън, та на глог; to be ~ at не ме бива за, слаб съм по; that looks ~ това не предвещава нищо добро; ~ spelling грешен правопис; ~ language ругатни, хули, псувни; not (so) ~ добър, хубав, сносен; not half (so) ~ съвсем не лош; 2. недобър, зъл, злобен, злостен, проклет; ~ blood взаимна неприязън/враждебност/яд/омраза; ~ temper лош нрав/настроение; 3. невалиден; подправен, фалшив; 4. развален, вмирисан, гнил; ~ egg развалено яйце, запъртък; прен. подлец; ~ tooth болен/наяден зъб; to go ~ развалям се, вмирисвам се; 5. вреден; beer is ~ for you бирата ти вреди; 6. болен, болезнен; ~ finger/leg болен пръст/крак; to feel ~ лошо ми е; прен. чувствувам се гузен, гризе ме съвестта, изпитвам угризения (about за); ~ claim юр. неоснователна претенция; ~ debt пропаднал/невъзстановим дълг; in ~ faith неискрено, нечестно; with ~ grace неохотно, сърдито; ~ lands необработваеми земи; ~ mistake груба грешка; ~ pains силни болки; ~ voting-paper недействителна бюлетина; too ~ много жалко. [] n зло; to the ~ за лошо, на загуба/дефицит; he is fifty pounds to the ~ той е на загуба 50 лири; togo to the ~ ставам негоден за нищо, морално пропадам; to take the ~ with the good посрещам спокойно несгодите, понасям твърдо превратностите на съдбата.

bad-hat

- ['baedhaet] n разг. непочтен човек, негодник, подлец.

bade

- [] вж. bid.

badge

- [baedj] n 1. значка; отличителен белег, символ; 2. знак, признак.

badger

- ['baedjъ] n язовец, борсук (Meles meles). [] v дразня, безпокоя, не оставям на мира.

badigeon

- ['baedidjъn] n 1. смес от гипс и бигор; 2. смес от дървени стърготини и туткал.

badinage

- ['baedina:j] n (подхвърляне на) шеги/закачки/ задявки.

badly

- ['baedli] adv (worse [wъ:s]; worst [wъ:st] ) 1. лошо, зле; 2. много силно; to want a thing ~ нуждая се много от нещо; 3. тежко, опасно, безнадеждно; to be ~ off беден/в нужда съм; to be doing ~ работите ми не вървят; to take ~ тежко понасям.

badminton

- ['baedmintъn] n 1. сn. федербал, бадминтън; 2. леко питие (от бордо, вода и захар).

badness

- ['baednis] n лошота, лошотия; недоброкачественост.

baedeker

- ['beidikъ] n серия от пътеводители за редица страни.

baffle

- ['baefl] v 1. обърквам, осуетявам, разстройвам (планове, сметки); 2. попречвам на, възспирам; to ~ pursuit избягвам от преследвачи; 3. забърквам, обърквам; смайвам, слисвам; 4. боря се безрезултатно; 5. отбивам, променям течението на; to ~ definition не се поддавам на определение; it ~s all description невъзможно е да се опише. [] n 1. неуспех, поражение; 2. тех. преграда; пластинка за регулиране на поток от въздух/ течност и пр.; заглушител.

baffler

- ['baeflъ] baffle 2.

baffling

- ['baefli¤] a 1. озадачаващ, объркващ; неразбираем; загадачен; 2. възпиращ, пречещ, спъващ; 3. мор. променлив, неблагоприятен (за вятьр).

bag

- [baeg] n 1. торба, чанта, чантичка, кесия; чувал; ~ and baggage с целия си багаж, с всичките си партакеши; изцяло, наиълно; много: a ~ of bones много слаб човек, кожа и кости: 2. книжна кесия; 3. ловджийска чанта: лов, убит дивеч; 4. pl подочни торбички; 5. пренебр. жена; old ~ sl. презр. дърта брантия; 6. зоол. торбичка; 7. кесия/торба с пари; рl богатство, изобилие; 8. разг. панталони, гащи; 9. поща; diplomatic ~ дипломатическа поща; late ~ късна поща; ~ of wind самохвалко; ~s ! ~s I! уч. sl. мое e! не пипай! пу, за мен! to give s.o. the ~ избягвам от някого; s.th is in the ~ разг. опечена работа, в кърпа вързано; to be left holding/to hold the ~ ам. стоварват ми неприятна задача; there are ~s (of) има много/изобилие (от)/колкото щеш; the whole ~ of tricks разг. всички средства, всякакви хитрини, всичко нужно. [] v 1. пъхам в торба/чанта/чувал; вземам нещо чуждо, задигам; who has ~ ged my matches? кой ми e свил кибрита? 2. разг. запазвам правото си на; 3. слагам в торбата убит дивеч; 4. издувам се/вися като чувал; 5. мор. отклонявам се от курса си.

bagasse

- [bъ'gaes] n сухите отпадъци от захарна тръстика/цвекло.

bagatelle

- [baegъ'tel] n 1. дреболия; 2. кратко музикално произведение; 3. моникс (игра).

bagful

- ['baegful] n една торба/чанта/чувал (of) (количество).

baggage

- ['baegidj] n 1. багаж; пpeзp. партакеши; 2. лека жена; 3. безделница.

baggage car

- ['baegidjka:] n ам фургон.

baggage check

- ['baegidj,tshek] n ам. багажна разписка.

baggage-room

- ['baegidjrum] n ам. гардероб (на гара и пр.).

bagged

- [baegd] а 1. сложен (като) в чувал; 2. провиснал; издут.

bagging

- ['baegi¤] n зебло.

baggy

- ['baegi] а обезформен, провиснал (за дреха), ~ trousers неизгладени/издути на колената панталони.

bagman

- ['baegmъn] n търговски пътник, пласьор.

bagpipe

- ['baegpaip] n и рl гайда.

bagpiper

- ['baegpaipъ] n гайдар.

bah

- [ba:] int ба! ами! ух! (изразява вьзмущение, презрение).

bail

- [] v 1. черпя вода от лодка; to ~ out a boat изгребвам вода от лодка; 2. to ~ out ав. скачам с парашут.

bailey

- ['beili] n ист. 1. външна стена на замък; 2. двор на замък; 3. Old B. главният лондонски криминален съд.

bailiff

- ['beilif] n 1. ист. най-висшето длъжностно лице в околия; 2. съдебен пристав; съдия-изпълнител; 3. управител на имение.

bailiwick

- ['beiliwik] n 1. район на общински съветник/съдебен пристав; 2. шег. поле на действие. bailsman ['beilzmъn] n поръчител, гарант.

bairn

- [bЁъn] n шотл. дете, рожба, чедо.

bait

- [beit] n 1. стръв; to take/rise to/jump at the ~ лапвам/улавям се на въдицата (и прен.), 2. примамка, уловка, изкушение. [] v 1. слагам стръв на въдицата; прен. примамвам, подмамвам; 2. храня, нахранвам; назобвам (кон), спирам (се) по време на пътуване (за почивка и храна). [] v 1. давя, разкъсвам (за кучета), 2. дразня, провокирам; 3. не оставям на мира, измъчвам, тормозя; 4. устройвам хайка на, преследвам.

baize

- [beiz] n дебело, обикн. зелено сукно.

bake

- [beik] v 1. пека (се), изпичам (се); 2. суша се, изсушавам се; 3. опичам, обгарям (за сльнце), 4. почернявам, изгарям; 5. узрявам.

bake-meat

- ['beikmi:t] n пирог с месо.

baked beans

- ['beiktbi:nz] n печен зрял фасул с доматен сое (и като консерва).

baked potato

- ['beiktpъ'teitou] n печен небелен картоф.

bakehouse

- ['beikhaus] n пекарница, фурна.

bakelite

- ['beikъlait] n 1. бакелит; 2. attr бакелитен.

baker

- ['beikъ] n 1. пекар, хлебар, фурнаджия; 2. малка портативна тенекиена фурна; ~'s dozen тринадесет.

bakery

- ['beikъri] n 1. пекарница, фурна; магазин за хлебни изделия; 2. пекарство.

baking

- ['beiki¤] n 1. печене; 2. печиво; 3. фурна хляб. [] а изгарящ, палещ.

baking powder

- ['beiki¤.paudъ] n бакпулвер.

baking soda

- ['beiki¤.soudъ] n сода бикарбонат, сода за хляб.

bakscheesh

- ['baekshi:sh] n бакшиш.

balalaika

- [.baelъ'laikъ] n рус. балалайка.

balance

- ['baelъns] n 1.везни,теглилка, кантар;2. махало, баланс, балансир; 3. равновесие; ~ of forces равновесие на силите; ~ of power съотношение на силите, политическо равновесие; ~ of nature равновесие в природата; off o.'s ~ загубил равновесие (и прен.); out of ~ с нарушено равновесие; 4. фин. баланс, равносметка; салдо; ~ of trade, trade ~ търговски баланс; ~ of payment платежен баланс; 5. разг. остатък, ресто; сметка; ~ in hand остатък; ~ due дефицит, недостиг, липса; 6. противовес; 7. превес, преобладаване; 8. колебания/превратности на съдбата; 9. уравновесеност, нормалност; 10. хармония, хармоничност; 11. B. Везни (сьзвездие и зодиакален знак), to be/hang/swing/tremble in (the) ~ вися на косъм, в несигурно/критично положение съм; to hold the ~ имам решаващия глас; to tip/turn the ~ решавам изхода на, накланям везните; on ~ като се вземе предвид всичко. [] v 1. уравновесявам; запазвам равновесие, в равновесие съм; 2. изравнявам, уравнявам, уеднаквявам; държа в равновесие; 3. претеглям, преценявам; съпоставям (with, against); 4. фин. правя баланс, уравнявам; 5. уреждам (сметка) чрез заплащане на дефицит; 6. колебая се, клатя се.

balance-sheet

- ['baelъns,shi:t] n фин. балансов отчет.

balance-wheel

- ['baelъns,wi:l] n уравновесител, балансир (в часовников механизьм).

balanced

- ['baelъnst] а уравновесен, хармоничен, пропорционален.

balcony

- ['baelkъni] n 1. балкон; 2. театр, втори балкон

bald

- [bО:ld] а 1. плешив; лис; ~ as a coot съвсем плешив; 2. гол, без растителност/пера/мъх; 3. с бяло петно на главата, лис (за кон и пр.), 4. прост, без украшения; 5. еднообразен, безинтересен, безцветен (за стил); 6. нескрит, явен.

bald-head

- ['bО:ldhed] n 1. плешив човек; 2. вид дива ам. патица.

bald-headed

- ['bО:ld'hedid] а 1. bald 1; 2. bald 3; to go ~ at/for/into sl. втурвам се с жар, без да мисля за последиците.

baldachin

- ['bО'.ldъkin] n балдахин.

balderdash

- ['bО:ldъdaesh] n глупости, безсмислици, куп приказки.

baldly

- ['bО:ldli] adv прямо, направо, открито; to put it ~ направо казано/казано без заобикалки.

baldness

- ['bО:ldnis] n плешивост и пр. (вж. bald).

baldpate

- ['bО:ldpeit] bald-head.

bale

- [beil] n бала, денк; cotton ~ бала памук. [] v правя на бала, връзвам в денк [] n поет. беда, зло, нещастие, бедствие; болка, мъка, неволя; напаст, гибел. [] bailbaleful ['beilful] а поет. вреден, пагубен, гибелен; зъл.

balk

- [bО:k] n 1. (напречна) греда; 2. спънка, пречка, препятствие; 3. ивица между две бразди; межда, синор; 4. билярд място, откъдето започва играта. [] v 1. преча, попречвам, спъвам, затруднявам; осуетявам; разочаровам; to ~ s.o. of his purpose попречвам някому да постигне целта си; 2. сепвам (се), плаша (се), стресвам (се); 3. дърпам се, тегля се, спирам се, заинатявам се, упорствувам; ритам (за кон); правя засечка (за машина), 4. избягвам/изклинчвам от.

balkan

- ['bО;kъn] а балкански; the ~ Mountains Стара планина; the ~ Peninsula Балканският полуостров; the ~ Countries, the ~s бaлкaнcкитecтpaни/дъpжaви.

ball

- [bО:l] n 1. топка, топче; кълбо, кълбенце; чиле; прен. огън човек; 2. нещо с формата на топка; кюфте(нце); 3. игра на топка; хвърляне на топка, удар; пo ~ сп. неправилно хвърлена топка; 4. куршум; сачма; гюлле; 5. топка за гласуване в избори; to have the ~ at o.'s feet намирам се в изгодна позиция; to keep the ~ rolling поддържам разговора; продължавам да върша нещо без прекъсване; on the ~ разг. буден; сръчен, експедитивен; сведущ; to start/set the ~ rolling слагам начало на нещо. [] v 1. събирам (се), натрупвам (се), свивам (се) на топка; 2. навивам на кълбо; 3. sl. вулг. съвъкуплявам се с. ball п бал; to open the ~ откривам бала; прен. повеждам хорото, започвам да действу вам.

ball-and-socket joint

- ['bО:lъn'sъkit'djОint] n анат. ябълково съединение.

ball-bearing

- ['bО:l,bЁъri¤] n тех. сачмен лагер.

ball-pen

- ['bО:lреп] n химикалка.

ball-point (pen)

- ['bО:lpОint (pen)] ball-pen.

ball-room

- ['bО:lrum] n танцувален салон, бална зала.

ballad

- ['baelъd] n 1. епическа народна песен; 2. балада.

ballast

- ['baelъst] n 1. баласт; 2. прен. уравновесеност, стабилност; to have no ~ неуравновесен/колеблив съм. [] v 1. натоварвам с/насипвам баласт; 2. придавам устойчивост на/заздравявам.

ballerina

- [,baelъ'ri:nъ] n балерина.

ballet

- ['baelei] n класически балет.

ballistic

- [bъ'listik] а балистичен.

ballistic missile

- [bъ'listik' misail.] n балистична ракета.

ballistics

- [bъ'listiks] n pl с гл. в sing балистика.

balloon

- [bъ'lu:n] n 1. балон, неуправляван аеростат; 2. детско балонче; the ~ went up почна се (за действие. неприятности и пр.).

ballot

- ['baelъt] n 1. избирателна топка/бюлетина; 2. тайно гласуване; 3. дадени гласове (в избори). [] v 1. гласувам; to ~ for избирам чрез тайно гласуване; 2. тегля жребие.

ballot-box

- ['baelъtboks] n избирателна урна.

ballot-paper

- ['baelъt'peipъ] n избирателна бюлетина.

bally

- ['bОli] bloody 2.

ballyhoo

- ['bОli'hu:] n 1. врява, патърдия; 2. арекламаджийство.

balm

- [ba:m] n 1. балсам, мехлем; 2. благоухание; 3. утеха, успокоение; 4. бот. балсамово дърво; маточина.

balmy

- ['ba:mi] а 1. ароматен, благоуханен; 2. мек, лек; 3. лековит. целебен; успокоителен; 4. sl. глуповат; смахнат, откачен.

balneology

- [baelni'ъlъdji] n балнеология.

balneotherapy

- ['baelniъ'Ґerъpi] n балнеолечение.

balsam

- ['bО:lsъm] n 1. балсам; 2. лековито/успокоително средство.

balustei

- [baelъstъ] n 1. подпорка; 2. стълбче, колонка; 3. pl перила.

balustrade

- ['baelъ'streid] n решетъчна преграда, перила, парапет, балюстрада.

bamboo

- [baem'bu:] n бот. 1. бамбук; 2. attr. бамбуков; ~ tree бамбуково дърво.

bamboozle

- [baem'bu:zl] v разг. баламосвам; подмамвам; to ~ s.th. out of s.o. вземам с измама/измъквам нещо от някого; to ~ s.o. into doing s.th. подмамвам някого да направи нещо.

ban

- [baen] v 1. забранявам; не допущам; осъждам; 2. анатемосвам, проклинам. [] n 1. забрана, възбрана; 2. отлъчване от църквата, анатемосване; 3. поставяне вън от законите; остракизъм.

banal

- [bъ'na:l] а банален, изтъркан.

banality

- [bъ'naeliti] n баналност; плоска забележка; изтъркана идея.

banana

- [bъ'na:nъ] n бот. банан (дьрво и плод).

band

- [baend] n 1. връзка; pl окови; 2. ивица; панделка, лента, ширит; колан; пояс; обръч; aгm - ~ лента на ръкав (на служебно лице), (India-) rubber ~ кръгло ластиче; 3. тех. трансмисионен каиш, ремък; 4. рад. сектор; вълна. [] n 1. група, чета, отряд; банда, шайка, тайфа; 2. музика; духов оркестър; brass ~ духова музика. [] v свързвам, съединявам; обединявам (се), събирам(се) (together).

bandage

- ['baendidj] n превръзка, бинт, бандаж. [] v превързвам, бинтовам.

bandbox

- ['baendboks] n кутия за шапки и пр.; just (come) out of a ~ като от кутия излязъл/изваден, "изтупан".

bandit

- ['baendit] n (pl bandits, banditti [baen'diti]) разбойник, бандит.

bandmaster

- ['baendma:stъ] n капелмайстор.

bandoleer

- [baendО'liъ] n патрондаш (през рамо).

bandsman

- ['baendzmъn] n (pl -men) оркестрант.

bandstand

- ['baendstaend] n естрада за оркестър (на открито).

bandy

- ['baendi] v подмятам, подхвърлям, разменям си, разпространявам (слухове, клюки), to have o.'s name bandied about влизам в устата на хората, ставам обект на клюки. [] n 1. вид хокей; 2. стик за хокей.

bandy-legged

- ['baendilegd] а кривокрак.

bane

- [bein] n 1. поет. зло, напаст, гибел; проклятие; 2. ост., прен., в сьчет. отрова.

baneful

- ['beinful] а 1. гибелен, пагубен; 2. ост. отровен.

bang

- [bae¤] v 1. удрям силно, халосвам, фрасвам, первам, хаквам; 2. хлопвам (се), тръшвам (се), трясвам (се); to ~ a door хлопвам/затръшвам врата; 3. гърмя, гръмвам; 4. бия, удрям, блъскам; to ~ o.'s fist on the table удрям с юмрук по масата; 5. прен. наблъсквам, натъпквам; to ~ knowledge into s.o.*s head натъпквам знания в главата на някого; 6. разг. надминавам, оставям зад себе си; 7. to ~ away at s.th. върша нещо с гръм и трясък. [] n силен удар, гръм, трясък; изстрел; to go off/ ам. over with a ~ разг. имам успех, харесвам се много (за представление и пр.). [] adv, in/ разг. точно, право; бум! фрас! тряс! дан! to go ~ изгърмявам (за пушки). [] n бретон; to wear a ~ нося косата си на бретон.

banger

- ['bae¤ъ] n разг. 1. салам, наденица, луканка; 2. разнебитена кола, таратайка; 3. шумен фейерверк.

bangle

- ['bae¤gl] n вид гривна/лента (за рька, крак).

banish

- ['baenish] v 1. осъждам на изгнание, изпращам в заточение; 2. гоня, изгонвам, пъдя, пропъждам.

banishment

- ['baenishmъnt] n изгонване, пропъждане; изгнание, заточение.

banister

- ['baenistъ] n стълбче, колонка; рl перила, парапет.

banjo

- ['baendjou] n банджо (струнен инструмент).

bank

- ['bae¤k] n 1. насип, купчина; тераса, вал, рид, бърдо, издатина; 2. изкуствен наклон навътре (при завой на шосе), 3. бряг (на река, канал, езеро); крайбрежие; 4. плитчина; 5. натрупана/навеяна маса (от облаци, сняг, пяськ и пр.), 6. повърхност на рудна жила/въглищен пласт-, . редица съединени седалки, дълга пейка, банка. [] v 1. правя насип; ограждам с насип; укрепявам; 2. натрупвам се на куп; 3. накланям (се), пътувам с наклон настрани (при завой), правя вираж; 4. образувам натрупана маса (за облаци, сняг, пяськ и пр.). [] n 1. банка; The B. of England Английската банка; ~ of issue емисионна банка; branch ~ банков клон; discount ~ сконтова банка; State B. държавна банка; 2. карти и пр. каса, банка; to break the ~ обирам всичко, разорявам банката; 3. резерва. [] v 1. влагам/държа пари в банка; 2. превръщам в пари; 3. карти и пр. държа банката; 4. to ~ on/upon разчитам/осланям се на.

bank bill

- ['bae¤k,bil] n 1. полица, издадена от банка на банка; 2. ам. банкнота.

bank holiday

- ['bae¤k'hъlidei] n ден, в който банките са затворени, неприсъствен ден.

bank paper

- ['bae¤k'peipъ] n 1. банкнота; полица, която се приема за изплащане/сконтиране от банките; 2. pl ценни книжа.

bank rate

- ['bae¤k'reit] n фин. сконтов/лихвен процент.

bank-note

- ['bae¤knout] n банкнота.

bank-roll

- ['bae¤kroul] n пачка банкноти.

bankable

- ['bae¤kъbl] а 1. фин. който може да се приеме от банка; 2. прен. на който може да се разчита.

bankbook

- ['bae¤kbuk] n влогова книжка.

banker

- ['bae¤kъ] n 1. банкер; 2. карти и пр. този, който държи банката.

banking

- ['bae¤ki¤] n банково дело, банкерство; ~ account банкова сметка; ~ hours работно време на банка; ~ house банкерска къща.

bankrupt

- ['bae¤krлpt] а фалирал. банкрутирал, в несъстоятелност; разорен; to go ~ фалирам, банкрутирам. [] n длъжник в несъстоятелност, банкрутирал длъжник. [] v причинявам фалит на, разорявам; провалям.

bankruptcy

- ['bae¤krлpsi] n 1. фалит, банкрут, несъстоятелност; фалиране; 2. прен. пълен провал, проваляне.

banner

- ['baenъ] n 1. знаме, флаг; плакат; to follow/join the ~ of нареждам се под знамето на, приобщавам се към каузата на; to unfurl o.'s ~ прен. изразявам открито становището си; 2. ам. заглавие по протежение на цялата страница на вестника (и ~ -headline). [] а ам. 1. отличен, забележителен, изключителен; 2. очебиен.

bannister

- [] banister.

banns

- [baenz] n pl трикратно обявяване в църква на имената на лицата, на които предстои да сключат брак; to ask/call/publish the ~ съобщавам имената на встъпващите в брак; to forbid the ~ противопоставям се на бракосъчетанието.

banquet

- ['baenkwit] n банкет, угощение, пир. [] v давам банкет/угощение; гуляя, пирувам.

banqueter

- ['baenkwitъ] n участник в банкет.

bantam

- ['baentъm] n 1. порода дребни кокошки; 2. дребен, но наперен и енергичен човек; ~ weight сп. категория "петел" (за боксьор, борец и пр. ).

banter

- ['baentъ] v закачам се, задявам се, шегувам се. [] n закачки, задявки, шеги; a piece of ~ шега, закачка.

bantering

- ['baentъri¤] а закачлив, шеговит.

baobab

- ['beiъbaeb] n бот. баобаб (Adansonia digitata).

bap

- [baep] n шотл. вид голяма кифла; питка.

baptism

- ['baeptizm] n кръщение, кръщавка (и прен.).

baptismal

- [baep'tizmъl] а кръщелен; ~ name кръщелно/ собствено/малко име.

baptist

- ['baeptist] n цьрк. 1. кръстител, особ. John the B. Йоан Кръстител; 2. баптист.

baptize

- ['baeptaiz] v 1. кръщавам; покръствам; 2. давам име/прякор на.

bar

- [ba:] n 1. пръчка, прът; pl решетки, пречки; преграда, препятствие, бариера (и прен.); the colour ~ расова дискриминация; behind (prison) ~ в затвора, зад решетките; 2. лом, лост; 3. парче, калъп (шоколад, сапун и пр.); кюлче (злато, сребро и пр.); 4. резе, лост; 5. геогр. наносна ивица (при устието на река, в пристанище); 6. муз. тактова черта; такт; 7. лента; сноп лъчи; 8. адвокатска професия, адвокатура; to read for the ~ следвам право; to go/be called/admitted to the ~ получавам право на адвокатска практика; 9. юр. възражение, което спира по-нататъшния ход на делото; 10. място на подсъдимия в съда; at/to the ~ на подсъдимата скамейка; the ~ of public opinion съдът на общественото мнение; 11. прен. съд; 12. бар, тезгях (в крьчма и пр.). [] v (-rr-) 1. преграждам, препречвам, запречвам; залоствам; all exits are ~ red всички изходи ca затворени; прен. няма вече изход; 2. изключвам, не допускам (from); 3. разг. не одобрявам, възразявам срещу; мразя; 4. ~ in затварям, заключвам, не пускам да излезе; 5. ~ out не пускам да влезе. [] prep освен (ако не); без, с изключение на, като се изключи; ~ none без изключение; ~ accidents ако не се случи нещо. [] n физ., метеор, бар. [] n голяма средиземноморска ядивна риба (Sciaena aquila).

bar-line

- ['ba:lain] n муз. такгова черта.

barb

- [ba:b] n 1. бот. осил, мустаче, влакънце; кичурче; 2. зоол. пипалце, власинка; коса, косми, брада; 3. зъбец (на стрела, вьдица, кука и пр.); шип; 4. бялнагръдник (носен от калугерки), 5. pl вет., мед. скорбут; 6. прен. хаплива/язвителна забележка. [] 1. порода кон; 2. порода гълъб.

barbar

- ['ba:bъ] n браснар; ~'s itch/rash мед. сикоза, вид екзема по лицето; ~ 's pole спирално оцветен жалон (знак на брьснарница); ~ 's. aм. ~'s shop бръснарница.

barbarian

- [ba:'bЁъriъn] n 1. варварин; 2. дивак, некултурен човек. [] а 1. варварски; 2. нецивилизован, необразован.

barbaric

- [ba:'baerik] а 1. варварски; 2. нецивилизован, груб, примитивен; 3. необуздан, див.

barbarism

- ['ba:bъrizm] n 1. варварство, примитивност; 2. варваризъм, варварщина; бруталност; 3. неправилна/не на място употребена дума/форма, варваризъм.

barbarity

- [ba:'baeriti] n 1. варварство; бруталност, безчовечност: 2. грубост, недодяланост.

barbarous

- ['ba:bъrъs] а 1. варварски, див, нецивилизован; жесток, груб; 2. неправилен, развален (за език, стил).

barbecue

- ['ba:bikju:] n 1. подставка за опушване/печене на месо на открит огън; 2. цяло животно, опечено на шиш на открит огън; 3. печене на месо върху жарава на открито; 4. празненство на открито, на което се яде печено на жарава месо. [] v пека (месо, цяло животно) върху жарава на открито.

barbed

- ['ba:bd] а 1. с шипове; ~ wire бодлива тел; 2. прен. злобен, язвителен.

barbel

- ['ba:bъl] n зоол. 1. мряна (Barbus); 2. мустаче (у риби).

barber

- [] v 1. подстригвам; 2. подрязвам ниско (mpeвa и пр.).

barbette

- [ba:'bet] n воен. оръжейна площадка.

barbital

- ['ba:bitъl] ам. barbitone.

barbitone

- ['ba:bitoun] n успокоително/сънотворно средство (веронал и пр.).

barcarole

- ['bа:kъrъl] n муз. гондолиерска песен, баркарола.

bard

- [ba:d] n 1. ист. келтски странствуващ поет музикант; 2. лит. поет, певец, бард; the B. of Avon Шекспир.

bare

- [bЁъ] а 1. гол, непокрит, оголен; in o.'s ~ skin гол-голеничък; with o.'s ~ hands само с ръце, с голи ръце: to lay ~ 1) разкривам, изкарвам наяве, разобличавам; издавам тайна: 2) опустошавам (земя, страна); 2. празен, немебелиран; прост, неукрасен; 3. оскъден, незначителен, едва стигащ; 4. изтъркан, износен, охлузен; at the ~ mention of само при споменаването на; to earn a ~ living изкарвам едва колкото да преживея; the ~ thought frightens me самата мисъл (за това) ме плаши; a ~ hundred pounds някакви си/едва сто лири. []v откривам, оголвам, разкривам.

bareback

- ['beъbaek] а, adv неоседлан; без седло, на неоседлан кон.

barefaced

- ['bЁъfeist] а 1. безсрамен, безочлив, нахален; 2. явен, неприкрит.

barefoot

- ['bЁъfut] а, adv бос, необут; без обувки и чорапи.

barefooted

- ['bЁъfutid] а бос, необут, босоног.

bareheaded

- ['bЁъhedid] а без шапка, гологлав.

barelegged

- ['bЁъlegd] а бос, без чорапи.

barelhouse

- ['baerslhaus] n ам. кръчма. механа.

barely

- ['bЁъli] adv 1. едва; само; просто; 2. ост. открито, ясно.

bareness

- ['bЁъnis] n 1. голота; 2. прен. беднота; 3. пустота, откритост, незащитеност.

barfly

- ['ba:flai] n постоянен посетител на кръчми/барове и пр.

bargain

- ['ba:gin] n 1. сделка, пазарлък; покупка; to make/strike a ~ сключвам сделка, постигам споразумение; a good/bad ~ изгодна/неизгодна сделка/ покупка; a Dutch/wet ~ сделка, приключена с почерпка; a hard ~ сделка с тежки условия за една от сграните; 2. изгодна сделка, оказион; ~ price намалена/ниска цена; ~ sale разпродажба на стоки с намалена цена; that's a ~ ! добре! решено! съгласен съм! into the ~ отгоре на това, освен това, на всичко отгоре; to make the best of a bad ~ не падам духом. [] v пазаря се, спазарявам се; прен. съгласявам се; to ~ s.th. away жертвувам нещо (за да получи друго), to ~ for разг. очаквам, готов съм за; thiai is more than 1 ~ed for това ме изненадва неприятно, не ми влизаше в сметките, не съм го очаквал, to be in a good/bad ~ ing position в изгодна/неизгодна позиция съм (при водене на преговори и пр.).

barge

- [ba:dj] n 1. шлеп; баркас: 2. голяма лодка, приспособена за живеене; 3. мор. адмиралтейски катер. [] v разг. движа се тромаво, блъскам се (about); клатя се; налитам, натъквам се (into, against на); награпвам се, вмъквам се, вмесвам се.

barge-pole

- ['ba:dj,poul] n прът за придвижване на баркас; I wouldn't touch it with a ~ противно ми e, ненавиждам го.

bargee

- [ba:'dji:] n лодкар на шлеп; to swear like a ~ псувам като хамалин.

baritone

- ['baeritoun] n муз. баритон (глас, певец, духов инструмент).

barium

- ['bЁъriъm] n хим. барий; ~ meal мед. бариева каша.

bark

- [ba:k] n 1. кора на дърво; 2. дъбилна смес от кори (за боядисване). [] v 1. обелвам кора на/оголвам дърво; 2. ожулвам се, одирам си кожата. [] v 1. лая, излайвам (at) (и прен.): to ~ up the wrong tree прен. насочвам усилията си в погрешна посока; отправям обвинения/оплаквания не където трябва; 2. изревавам, изтрещявам (за орьдие и пр.); 3. разг. кашлям силно/шумно. [] n 1. лай; 2. рев. грьм (на огнестрелно орьжие), 3. разг. силно/шумно кашляне; his is worse than his bite той e лош само на думи. [] n мор. барк, тримачтова платноходка.

barkeep(er)

- ['ba:ki:p(ъ)] aм. bartender.

barley

- ['ba:li] n ечемик; pearl ~ лющен/стрит ечемик; ~ water ечемична отвара; ~ sugar вид захарни бонбони.

barleycorn

- ['ba:likО:n] n ечемично зьрно; разг. спиртна малцова напитка.

barm

- [ba:m] n мая, квас.

barmaid

- ['b'a:meid] n сервитьорка в бар/кръчма и пр., барманка.

barman

- ['ba:mъn] n (pl -men) сервитьор/бюфетчик в бар/кръчма и пр., барман.

barmy

- ['ba:mi] а 1. пенест; шупнал. ферментирал; 2. разг. смахнат, побъркан; глуповат

barn

- [ba:n] n 1. хамбар (и прен.); 2. плевня; 3. ам. обор; 4. трамвайно/автобусно депо.

barnacle

- ['ba:nъkl] n 1. зоол. малко ракообразно животно, което се прикрепя към дъното на кораб/скали и пр. (Cirripedia); 2. натрапчив човек, "лепка".

barnstormer

- ['ba:nstО:mъ] n 1. странствуващ/посредствен актьор; 2. разг. политически агитатор на обиколка.

barometer

- [bъ'rОmitъ] n барометър (и прен.).

baron

- ['baerъn] n 1. лорд, пер; барон; феодал; 2. ам. магнат.

baronage

- ['baerъnidj] n 1. сьбир. баронско съсловие, лордове, барони; 2. титла/звание на лорд, баронство; 3. книга с имената и данни за лордовете и перовете.

baroness

- ['baerъnis] n баронеса.

baronet

- ['baerъnit] n баронет (наи-нисшата наследствена титла).

baronetcy

- ['baerъnitsi] n титла/звание на баронет.

barony

- ['baerъni] n 1. баронство; 2. титла/звание на барон.

baroque

- [bъ'rouk] n стил барок. [] а 1. бароков, в стил барок; 2. своеобразен, странен, причудлив; 3. лишен.

barouche

- [bъ'ru:sh] n файтон; кабриолет; каляска,

barque

- [ba:k] bark

barrack

- ['baerъk] n обик. pl казарми (и прен.), ~ -square учебен плац. [] v викам, дюдюкам, освирквам (на мач и пр.).

barrage

- ['baera:j] n 1. бараж, преграждане; 2. бент, яз; artillery ~ воен. преграден/масивен артилерийски огън.

barrel

- ['baerъl] n 1. каца, буре, бъчва; 2. мярка за вместимост {около 30 - 40 галона), 3. голямо количество; over a ~ прен. безпомощен, в неизгодна позиция; to scrape the ~ прен. използувам последните си ресурси/възможности; to sit on a ~ of gunpowder прен. седя като на вулкан; 4. воен. цев; тяло на оръдие; double-~led shotgun двуцевна ловджийска пушка; 5. резервоар на писалка; 6. тех. барабан, цилиндър, вал; 7. анат. тъпанче. [] v (-ll-) 1. слагам в/пълня/наливам бъчва; 2. ам. авт. sl. карам бързо, "пердаша".

barrel-organ

- ['baerъb:gъn] n латерна.

barren

- ['baerъn] a 1. безплоден, ялов; безрезултатен; 2. неплодороден, непроизводителен; 3. безсъдържателен, безинтересен; 4. лишен (of от); празен, сух; беден, гол. [] n безплодна земя; рl пустееши земи, непроизводителен район.

barrenness

- ['baerъnnis] n 1. безплодие; 2. непроизводителност.

barrier

- ['baeriъ] n 1. бариера, преграда; 2. прен. пречка, препятствие; 3. прен. граница, ограничение.

barring

- ['ba:ri¤] prep разг. без, с изключение на; освен.

barrio

- ['ba:riou] n ам. квартал, в който се говори испански.

barrister

- ['baeristъ] n адвокат, който има право да пледира във висши съдебни инстанции.

barrow

- ['baerou] n 1. носилка; тарга; 2. ръчна количка с едно колело; 3. ръчна количка с две колела. [] n 1. археол. гробна могила; 2. куп, купчина.

bartender

- ['ba:tendъ] n сервитьор, бюфетчик (в бар и пр.), барман.

barter

- ['ba:tъ] v 1. разменям, давам в замяна; 2. търгувам на разменни начала; to ~ away заменям неизгодно; пропилявам. [] n размяна, разменна търговия.

bas-relief

- ['baesri,li:f] n барелеф.

basal

- ['beisl] а основен, фундаментален.

basalt

- ['baesО;lt] n 1. минер, базалт; 2. черен порцелан Уеджуд.

bascule

- ['baeskju:l] n: ~ bridge тех. подемен/кобиличен мост.

base

- [beis] n 1. основа, база; долна част; подножие (на планина); 2. хим. основа; 3. воен. база; 4. арх. фундамент, пиедестал; цокъл; 5. сп. отправна точка, стартова линия; 6. основен принцип; 7. основна съставна част; грам. основа: 8. средна част на транзистор: to get to first ~ ам. прен. правя успешно първите стъпки (в нейщо); off ~ съвършено погрешен/объркан. [] v основавам, базирам; слагам на здрава основа (и прен.);, to ~ o.s. on уповавам се/разчитам на. [] а 1. низък, долен, подъл; презрян, жалък, незначителен; 2. метал, неблагороден, окисляващ се; 3. простонароден (за език), 4. подправен, фалшифициран.

baseball

- ['beisbО:l] n сп. бейзбол.

baseboard

- ['beisbО:d] n ам. перваз(на дюшеме).

baseborn

- ['beisbО:n] а 1. от прост произход; 2. незаконороден.

baseless

- ['beislis] а неоснователен, неоправдан; необоснован.

basement

- ['beismъnt] n сутерен.

bases

- [] вж. basis.

bash

- [baesh] v 1. удрям, фрасвам; 2. пребивам, смазвам; разбивам. [] n 1. удар, фрасване; 2. sl. опит; to have a ~ at s.th. опитвам (да направя) нещо; 3. sl. забава, джабула.

bashful

- ['baeshful] а свенлив, срамежлив, плах, стеснителен.

basic

- ['beisik] а 1. основен, фундаментален; 2. хим. основен, алкален; 3. начален; на долната граница (зазаплащане, дажби и пр.); 4. минер, слабо силикатен.

basic English

- ['beisik'i¤lish] n опростей английски език от около 850 подбрани думи.

basic slag

- ['beisik' slaeg] n метал, томасова шлака (фосфатен тор).

basically

- ['beisikъli] adv в основата си, по същество.

basil

- ['baezil] n бот. босилек.

basilica

- [bъ'silikъ] n базилика.

basilisk

- ['baezilisk] n 1. мит. влечуго, поразяващо с дъха и погледа си; 2. зоол. вид тропически гущер.

basin

- ['beisin] n 1. леген; тас; 2. дълбок съд, купа; 3. речен басейн; 4. каменовъглен басейн.

basis

- ['beisis] n (pl bases ['beisi:z] ) 1. основа, базис, база; основна съставка; 2. изходна точка, начало; 3. определящ принцип; основание.

bask

- [ba:sk] v 1. грея се, топля се, пека се (на сльнце и пр.); 2. прен. радвам се, наслаждавам се (of на).

basket

- ['ba:skit] n 1. кошница, кош, кошче; 2. сп. баскет, кош; 3. пол., дипл. група въпроси/проблеми, подлежащи на обсъждане по съвкупност.

basket chair

- [' ba:skit' tshЁъ] n вид плетен стол.

basket weave

- ['bа:skit'wi:v] n тъкан,наподобяваща кошничарска плетка.

basket work

- ['ba:skit'wъ:k] n кошничарски изделия.

basketball

- ['ba:skitbО:l] n 1. сп. баскетбол; 2. баскетболна топка.

basketry

- ['ba:skitri] n 1. кошничарство; 2. basket work.

basking shark

- ['ba:ski¤'sha:k] n зоол. вид много голяма акула (Cetorhinus maximus).

basque

- [ba:sk] I. а баскски; II. n 1. баск; 2. баскски език; 3. b. вид елек, жакетче.

bass

- [beis] I. а басов, нисък; II. п 1. бас; 2. басова партия. [baes] n зоол. 1. костур (Perca fluvitilis); 2. вид морска риба. [] n лико от липа, палма и пр.

bass clef

- ['beisklef] n муз. басов ключ.

bass drum

- ['beis.drлm] n най-големият тъпан.

bass viol

- ['beis'vaiъl] n муз. 1. виолончело; ам. контрабас; 2. ост. виола да гамба.

basset

- ['baesit] n дребна порода ловджийско куче, такса.

bassinet

- [baesi'net] n плетена бебешка люлка/количка.

bassoon

- [bъ'su:n] n муз. фагот.

bast

- [baest] n 1. незаконородено/извънбрачно дете;12. вулг. копеле; 3. бот., зоол. хибрид; двойник; 4. разг. безобразник; 5. разг. нещастник, несретник; неприятно/противно нещо.

bastard

- [] а 1. подправен, фалшив; престорен; 2. извънбрачен, незаконороден; 3. ненормален, необичаен; 4. неприятен, противен; 5. нещастен, несретен; злополучен; 6. бот., зоол. подобен, наподобяващ; ~ English повален/неправилен английски език.

bastardize

- ['ba:stъdaiz] v обявявам за незаконороден.

bastardy

- ['ba:stъdi] n положение на незаконороден; ~ order юр. съдебно решение за издръжка на незаконородено дете.

baste

- [beist] v пришивам леко, тропосвам. [] v поливам месо със сос/мазнина (при печене, за да не изгори). [] v бия жестоко с пръчка, пердаша.

bastille

- [bae'sti:l] n крепост, затвор; the B. Бастилията.

bastinado

- [baesti'na:dou] n 1. бой с пръчка по ходилата; 2. пръчка, шибалка. []v бия с пръчка по ходилата.

basting

- ['beisti¤] n тропосване; pl тропоски.

bastion

- ['baestiъn] n укрепление, бастион (и прен.).

bat

- [baet] n зоол. прилеп (Chiroptera); blind as a ~ съвсем сляп, кьорав; to have ~s in the belfry ексцентричен/смахнат/щур/не с всичкия си съм; like a ~ out of hell с бясна бързина, стремглаво. [] n 1. бейзоол. крикет хилка. бухалка; 2. тояга, сопа: 3. удар, удряне; to carry o.'s ~ крикет не съм отпаднал от играта; off o.'s own ~ самостоятелно, със собствени сили; 4. разг. ход, скорост, бързина; 5. веселба, гуляй; right off the ~ ам. незабавно; изведнъж; to go to ~ for поддържам, дейно подпомагам (някого, нещо). [] v (-tt-) мигам, мигвам; not to ~ an eyelid разг. 1 ) не заспивам нито за миг; 2) не трепвам, не ми мига окото; 3) не проявявам изненада/смущение и пр.

batch

- [baetsh] n 1. количество хляб, излечен наведнъж от една фурна; 2. стр. количество бетон/хоросан и пр. от едно забъркване; 3. група, партида; купчина; ~ production производство на партиди. [] v подреждам/произвеждам на партиди.

bate

- [beit] v отслабям; отслабвам, намалявам; with ~d breath със затаен дъх. [] bait n sl. ярост, гняв; to be in an awful ~ побеснял съм от яд.

bath

- [ba:Ґ] n (pl [ba;z]) 1. баня, вана: 2. къпане, баня; 3.pl (минерални) бани; плавалня: 3. тех. вана, баня. [] v 1. къпя (се); 2. правя баня, промивам.

bath chair

- ['ba:ҐtshЁъ] n количка за инвалид.

bathe

- [bei] v 1. къпя (се), окъпвам (се) (и в река, море); 2. потапям, намокрям; 3. мия, измивам: обливам; промивам; ~d in sunlight окъпан/облян в слънце/ слънчева светлина. [] n потапяне, къпане (в море, река, басеин); to go for a ~ отивам да се къпя.

bather

- ['beiъ] n къпещ се (в море, релка, басейн).

bathing

- ['beii¤] n къпане; ~ box/cabin сьблекалня (на плаж); ~ cap гумена шапка за къпане; ~ costume/suit бански костюм.

bathos

- ['beiъs] n 1. внезапен преход от възвишен към шаблонен стил; 2. рязко спадане на интереса; 3. пресилен патос; 4. фиаско.

bathrobe

- ['ba:Ґroub] n хавлия.

bathroom

- ['ba:Ґrum] n 1. баня; 2. тоалетна.

bathtub

- ['bа:Ґtлb] n вана.

batik

- ['baetik] n текст. 1. метод на ръчно боядисване на плат с помощта на восък; 2. разноцветен ръчно боядисан памучен плат, батик.

bating

- ['beiti¤] prep освен, с изключение на.

batiste

- [bae'tist] n текст, батиста.

batman

- ['baetmъn] n (рl -men) воен. ординарец.

baton

- ['baetъn] n 1. жезъл; 2. диригентска палка; 3. полицейска палка; 4. сп. щафета.

bats

- [baets] a predic sl. луд, смахнат; ексцентричен.

batsman

- ['baetsmъn] n (pl -men) крикет, бейзоол батсман.

battalion

- [bъ'taeliъn] n воен. баталион (и прен.); пехотна дружина.

batten

- ['baetъn] v 1. тлъстея, дебелея; 2. угоявам; 3. преуспявам (особ. за сметка, в ущьрб на друга). [] n 1. дъска, бичме (за дюшеме, покрав и пр.); 2. летва. [] v скрепявам/заковавам с летви (и с down).

batter

- ['baetъ] v 1. бия, бухам, блъскам, сипя удари върху; разнебитвам; 2. воен. обстрелвам с артилерия; разрушавам; 3. сплееквам, спитвам, смачквам; 4. набивам, очуквам, нащърбявам (монета и пр.): 5. разбивам/правя на пух и прах (теория и пр.). [] n лек наклон (на стена и пр.). [] n 1. тесто за палачинки/паниране и пр.; 2. печ. побито място; размазан печат. [] batsman.

battering ram

- ['baetъri¤'raem] n воен. ист. вид стенобойна машина.

battery

- ['baetъri] n 1. ел., тех. батерия; 2. воен. батарея; 3. юр. нанасяне на побои/обида чрез действие; 4 комплект от пособия (кухненски и пр.).

batting

- ['baeti¤] n вата/вълна за юргани/подплата и пр.

battle

- ['baetl] n 1. бой, битка, сражение; прен. борба; to do/join the ~ влизам в бой/сражение; 2. победа. успех. [] v 1. бия се, сражавам се; 2. боря се (with, agains с); to ~ for breath с мъка/едва си поемам дъх.

battle-axe

- ['baetl.aeks] n разг. властна/тиранична жена.

battle-cruiser

- ['baetl,kru:zъ] n воен. линеен кръстосвач.

battle-cry

- ['baetlkrai] n боен зов; лозунг.

battledore

- ['baetldО:] n сп. малка ракета за федербал; ~ and shuttlecock сп. федербал.

battlefield, -ground

- [' baetlfi:ld, -graund] n бойно поле, полесражение.

battlement

- ['baetlmъnt] n ист. назъбен парапет на бойна кула.

battlepiece

- ['baetlpi:s] n изк., лит. художествено произведение, рисуващо битки/сражения.

battleship

- ['baetlship] n тежко въоръжен брониран кораб.

battue

- [bae'tju:] n 1. хайка, гонка (на дивеч), 2. поголовно клане.

batty

- ['baeti] а sl. луд, побъркан.

bauble

- ['bО:bl] n 1. дрънкулка; джунджурия; дреболия; играчка; 2. жезъл на шут.

baulk

- [bО:k] balk.

bauxite

- ['bО:ksait] n минер, алуминиева руда, боксит.

bawd

- [bО:d] n ост. сводница; проститутка.

bawdy

- ['bО:di] а неприличен, нецензурен, вулгарен, циничен; ~ house вертеп. [] n циничен хумор; неприличен/мръсен език.

bawl

- [bО:l] v викам, врещя, рева; to ~ s.o. out разг. смъмрям/наругавам някого.

bay

- [bei] n залив (широк). [] n 1. стр. отвор/просвет между две колони; 2. ниша; еркер; 3. голям корем, търбух; 4. жп. странична глуха линия/перон/платформа; 5. помещение за болни (на пароход и пр.). [] n 1. проточен кучешки лай при гонене на дивеч; 2. стойка на преследвано животно; at ~ притиснат до стената, в безнадеждно/отчаяно положение; to hold/keep s.o. at ~ държа някого на разстояние; to stand at ~ обръщам се и заставам с лице срещу преследвачите си; to bring/drive to ~ прен. притискам до стената, поставям в безизходно положение. [] v лая/вия проточено (за ловджийско куче). [] n 1. бот. дафиново дърво (Laurus nobilis); 2. pl лавров венец; прен. слава, почести. [] 1. а червеникавокафяв; II. п червеникавокафяв кон.

bay leaf

- ['beili:f] n дафинов лист (подправка).

bayonet

- ['beiъnit] n воен. щик, нож на пушка, байонет; ~ catch/joint тех. байонетно/щиково съединение. [] v промушвам с щик/нож.

bayou

- ['baiu:] n блатисто разклонение на река/езеро.

bazaar

- [bъ'za:] n 1. ориенталски пазар; чаршия; 2. базар (магазин(и), 3. базар, разпродажба (обик. с благотворителна цел).

bazooka

- [bъ'zu:kъ] n воен. портативно противотанково ракетно оръдие, базука.

be

- [bi:] v (was [wОz. wъz] : were [wъ(:)]; been [bi:n]; pres p being [bi:i¤ [); pres t sing: (1) am [aem,ъm,m] (2) are [а:, ъ(r)] (3) is [iz, z, s] .- pl are; pt .sing: ( 1 ) was (2) were (3) was; pl were; pres subj be: past subj were) 1. гл. врьзка: he is a teacher той e учител; the roses are beautiful розите ca красиви; 2. съществувам, живея; I think, therefore, I am мисля, следователно съществувам; he is no more той не e вече жив; 3. наличие, местонахождение: there is a man in the garden в градината има човек; the book is йп the table книгата e на масата: 4. случвам се, състоя се, съм, ставам; that was yesterday това беше/се случи вчера; tomorrow is the last session утре ще бъде/ще се състои последното заседание: this will not ~ това няма да стане; it was not to ~ не било писано (да стане); 5. притежание, предназначение съм; this book is mine тази книга e моя; the flowers are for you цветята ca за теб; 6. приcъcтвue съм; she was at the concert тя беше на концерта; 7. пребиваване съм; I've ~eп here twice бил съм тук два пъти; 8. струвам; this skirt is five pounds тази пола струва пет лири; the oranges are three pence a piece портокалите са/струват (по) три пенса парчето; 9. причина: this girl will ~ the death of me това момиче ще ме умори; you've ~en and bought that house! разг. шег. ти хем взе, че купи тази къща! who's ~en and taken my new ball-pen again? кой пак мие задигнал новата химикалка? for the time ~ ing за сега, понастоящем; ~ that as it may както и да е, дори и да е така; to let s.th. ~не закачам/не бутам, оставям (на мира) нещо; his wife-to-~ бъдещата му съпруга; the to-~ бъдещето; 10. в сьчет. с предлози и наречия еж. и при сьответните предлози и наречия: be about налице/наоколо/наблизо съм; what are you ~ ? какво правиш? какво си намислил? to ~ about to каня се/готвя се да; be after 1) търся, преследвам; they are still after the thief все още търсят крадеца; 2) търся, стремя се (да получа, да се сдобия с); there are too many men after the same job твърде много хора аспирират за/гонят същата работа; he is after the family silver той иска да открадне семейните сребърни прибори/предмети; be around 1) проявявам се, работя (в дадена област); 2) съм, идвам (някьде), 3) вж. around []; be at 1) занимавам се с; what is she at now? с какво се занимава тя сега? 2) разг. пипвам, бърникам; s.o. has been at my books again някой пак е пипал книгите ми; 3) нападам, нахвърлям се на; 4) разг. тормозя, врънкам; to ~ at a halt/standstill в застой съм, спрял съм; be away няма ме, отсъствувам; be back 1) завръщам се; 2) върнат/поставен съм обратно (някьде); be behind 1) закъснял/изостанал съм, изоставам; 2) прен. крия се зад (за подбуди и пр.), be in 1) вкъщи/в къщата/помещението/кантората и пр. съм; 2) на мода съм; 3) прибран съм (за реколта); 4) намирам се, има ме по магазините (за стока); 5) избран съм, на власт съм; 6) горя (за огьн, печка и пр.); to ~ all in изтощен/капнал съм; to ~ in at участвувам в (пакост и пр.); to ~ in for 1) включен съм като участник/ще участвувам в; 2) кандидатствувам (за дльжност, пост), 3) разг. предстои ми, очаква ме (нещо неприятно), to ~ in for it изложен/застрашен съм, лошо ми се пише, нямам изход; to ~ in on 1) участвувам в (план, сделка и пр.), 2) осведомен съм за; to ~ (all) in with близък съм/имам връзки/дружа с, в добри отношения съм с; be off тръгвам (си), отивам (си), заминавам (си); ~ off! махай се! да те няма! be out не съм в къщи/помещението/кантората и пр., няма ме; to ~ out of (tea, etc.) нямам вече, свърши ми се (чаят и пр.); be over свършвам, преминавам; winter is over зимата свърши; be up 1) на крак съм, станал съм; 2) свършвам, минавам, изтичам; time is up времето мина/изтече, свърши се, край! to ~ up against s.o./s.th. изправен съм пред някого/нещо; to ~ up against it разг. ирон. добре съм се наредил; it is all up with him свърши се с него, отпиши го. [] аих 1. с pres р - за образовано на продьлжителните времена: she was watching Т. V. тя гледаше телевизия; 2. с рр - за образуване на pаss: the book was found книгата се намери; he will ~ informed той ще бъде уведомен; 3. с рр на някой глаголи - за образуване на перфектните времена: you may go when you are finished след като свършнте, можете да си отидете; she was gone тя си беше отишла; 4. с prеs р или inf - за изразяване на бъдещност, вьзможност, задьлжение, намерение и пp: she is coming tomorrow тя ще дойде утре; I was to ~ there about noon трябваше да бъда там към обед; the house is not to let it is to be pulled down къщата няма да се дава под наем ще я събарят; where am 1 to come? къде трябва да дойда? nobody is to know никой не трябва да знае.

beach

- [bi:tsh] n 1. крайбрежен пясък, плаж; 2. морски бряг, крайбрежие; on. the ~ 1) на плажа; 2) мор. sl. на сухо, без работа, в оставка. [] v 1. изтеглям/изкарвам на брега/пясъка; 2. ам. правя негоден/неспособен.

beach-ball

- ['bi:tsh bОl] n водна/плажна топка.

beach-head

- ['bi:tshhed] n воен. брегови плацдарм/предмостие при десант.

beach-la-mar

- [bi:tshlъ'ma:] n завален английски, говорен по западното крайбрежие на Тихия океан.

beachcomber

- ['bi:tshkoumъ] n 1. голяма/дълга вълна; 2. бедняк/скитник из тихоокеанскиге пристанища.

beachwear

- ['bi:tshweъ] n плажни дрехи/облекло.

beacon

- ['bi:kъn] n 1. ост. сигнален огън; 2. фар. маяк (и прен.); 3. светлинен сигнал, означаващ предимство за пешеходците; 4. радиостанция, излъчваща сигнали за насочване на параходи/самолети/космически кораби. [] v 1. поставям фарове/огньове/светлини за ориентиране; 2. светя като фар.

bead

- [bi:d] n 1. мънисто, зърно от броеница/огърлица; 2. рl наниз, огърлица; броеница; синци; to say/tell o.'s ~s ост. чета/казвам си молитвата; 3. капка, капчица; мехурче; ~s of sweat капки пот; 4. архитектурен орнамент. [] v 1. нижа, нанизвам (мьниста и пр.); 2. украсявам с мъниста.

beading

- ['bi:di¤] n 1. тъкан, украсена с мъниста; 2. орнамент от дърво/камък/плат и мъниста; 3. арх. тесен декоративен ръб.

beadsman

- ['bi:dzmъn] n (рl -men) обитател на приют.

beadwork

- ['bi:dwъ:k] n украшение, направено от/с мъниста.

beady

- ['bi:di] а като мънисто; ~ eyes малки кръгли светещи очи.

beagle

- ['bi:gl] n 1. дребна порода ловджийско куче, зайчар; 2. доносник, полицай.

beak

- [bi:k] n 1. заострен клюн/човка: 2. заострен нос; 3. чучурка (на сьд). [] n .sl. 1. мирови съдия; 2. ост. учител.

beaker

- ['bi:kъ] n 1. чаша, стакан: 2. стъкленица; 3. лабораторна чаша, мензура; 4. пластмасова чаша за вода.

beam

- [bi:m] n 1. греда; 2. носеща греда, трегер; 3. текст, кросно; 4. рамо на везни; to tip/turn the ~ накланям везните, решавам изхода (на нещо); 5. мор. напречна корабна греда. бимс: най-голямата ширина на кораб; on her ~ ends силно наклонил се/ килнал се наст рана (за кораб), to be on o.'s ~s прен. останал съм почти без средства; 6. процеп, ок, теглич: 7. тех. предавателен лост/щанга; 8. лъч; сноп лъчи; 9. физ. насочени електромагнитни вълни; ~ aerial рaд. насочена/лъчева антена; to fly the ~ рад., aв. летя по уреди/чрез насочване по радиото; 10. прен. грейнал поглед, радостна усмивка; broad in the ~ разг. широк в ханша; пълен, набит; on/off the ~ на правилен/погрешен път; разг. точно както трябва/не трябва. [] v 1. грея, сияя, излъчвам светлина (и прен.); 2. рад. излъчвам. предавам; насочвам (радиосигнили и np.); 3. усмихвам се радостно/щастливо, сияя от щастие.

beaming

- ['bi.'m¤] a сияещ. лъчезарен; радостно усмихнат.

beamy

- ['bi:rni] a 1. излъчващ светлина, ярък; 2. широк (за кораб).

bean

- [bi:n] n 1. бобово зърно. бобче: 2. опт. боб. фасул; 3. зьрно на кафе/какао и пр. 4. ам. sl. глава; ум, акъл; 5. sl. монета, пара; be without/not have a ~ нямам пукната пара; full of ~s весел, оживен, въодушевен; to give s.o. ~s ругая/наказвам някого; old ~s .si. друже, драги, мой човек (обрыцение), like ~s стремително, бързо; с все сила; to know ~s aм. sl нищичко не знам, нямам понятие; to know how many ~s make five 1) сведущ съм; 2) с ума си съм; 3) хитрец съм. [] v удрям по главата с топка.

bean curd

- ['bi:nkъ:d] n сирене от соя.

beanery

- ['bi:пъп] n ам. евтин ресторант, гостилница.

beanfeast

- ['bi:nfi:st] n рaзг. обед, пиршество, празненcтво; угощение; веселба.

beanie

- ['hi:ni] п шапчица без периферия; училищна шапка.

beano

- ['bi:nou] .sl. beanfeast.

beanpole

- [bi:nроul] n върлина (и прен. висок човек).

bear

- [bЁъ] v (bore [bО:]; borne, born [bО:n] ); (born се ynomребява само в passive voice на значение, когато не следва предлогьт by: she was born in 1967; a son was born to him роди му се син, но; a son borne by his first wife син, роден от пьрвата му жена; she has borne him two sons тя му роди двама сина) 1. нося. понасям. разнасям, пренасям: to ~ responsibility отговарям, нося отговорност: to ~ the costs поемам разноските: 2. раждам; нося. давам: to ~ fruit раждам/давам плод; прен. давам резулта 7. успявам; 3. нося, показвам, соча; имам; давам; предлагам: to ~ the traces/signs of нося следите/белезите на: to ~ resemblance to имам прилика с, наподобявам, приличам на; to ~ false witness давам лъжливи показания; to ~ s.o. company правя компания на някого; 4. поддържам: подпирам, нося (тежест и пр.), 5. издържам, нося, понасям, търпя; I can't ~ his complacency не мога да понасям самодоволството му; there is no ~ing with him той e нетърпим; the ice won't ~ such weight ледът няма да издържи такава тежест; 6. питая, храня, тая; запазвам; to ~ in mind помня, имам предвид, не забравям; to ~ s.o. a grudge държа карез/ имам зъб на някого; 7. refl държа се, нося се; she bore herself with dignity тя се държа достойно; he ~s himself like a soldier той се държи като войник; 8. допускам, търпя; the accident ~s no explanation злополуката не може да се обясни; 9. оказвам влияние/ натиск; 10. движа се, насочвам се, държа курс; завивам, свивам; отклонявам се, отбивам се; the ship bore due west корабьт държеше курс право на запад; the road ~s to the right пътят се отклонява надясно; 11. намирам се, разположен съм, лежа, простирам се; the land bore north of the sea сушата се простираше на север от морето; 12. подхождам, подобавам; his words don't ~ repeating не бих могъл да повторя думите му (не са за пред хора), to ~ o.'s age не ми личат годините, младея; bear away спечелвам, получавам (награда и пр.), bear down упражнявам натиск: събарям; преодолявам; to ~ down upon спущам се/връхлетявам върху; bear off 1) спечелвам (награди), 2) мор. отклонявам се, оттеглям се: bear on 1) имам връзка с/отношение към/влияние върху; 2) тежа на, потискам, гнетя; grief bore heavily on her скръбта я гнетеше; bear out потвърждавам; подкрепям; bear up държа се, не падам духом, не се отчайвам; bear upon bear on; bear with търпелив съм към, изтърпявам. [] n 1. мечка (Ursus); 2. Great/Little B. астр. Голямата/Малката мечка; 3. недодялан/навъсен/груб човек; 4. борсов спекулант; like a ~ with a sore head рaзг. сърдит, ядосан, раздразнителен; to play the ~ 1) обръщам всичко наопаки; 2) рискувам безсмислено; 3) разрушавам, съсипвам. [] v борс. 1. спекулирам в очакване да спаднат цените; 2. предизвиквам понижение на цената (нa акции и пр.).

bear-hug

- ['bЁъ hлg] n силна/груба/мечешка прегръдка:

bearable

- ['bЁъrъbl] а търпим, поносим; сносен.

beard

- [biъd] n 1. брада: 2. осили. [] v 1. хващам/дърпам за брадата; 2. предизвиkвам: противопоставям се открито: to ~ the lioni his den прен. хващам бика за рогата.

bearded

- ['biъdid] a 1. брадат; 2. осилест.

beardless

- ['biъdlis] а голобрад.

bearer

- ['bЁъrъ] n 1. носител, приносител: носач: 2. предяви тел (на чек и пр.): 3. good/poor ~ дърво/растение. което дава/не дава много плод, което ражда/не ражда много.

bearing

- ['bЁъri¤] n 1. държание, обноски, поведение; маииер: 2. отношение, връзка; аспект; what you say has no ~ on the argument това, което казваш, няма никаква врьзка със спора; 3. раждане, даване на плод; 4. търпене, понасяне: beyond/past (all) ~ нетърпим; 5. тех. лагер: опора; 6. pl мор., ав. ориентировъчни данни: местоположение; прен. ориентировка; to get/take o.'s ~s ориентирам се; to lose o.'s ~s загубвам ее, обърквам се, дезориентирам се; to be out of o.'s ~s сбърквам посоката, обърквам се, заблудил съм се; 7. хер. девиз/фигури на герб.

bearish

- ['beъrish] a 1. мечешки; прен. груб, недодялан: 2. борс. с тенденция към/опасяващ се от спадане на цените: 3. неблагоприятен.

bearskin

- ['bЁъskin] n 1. меча кожа: 2. голям черен кожен калпак (носен от анг.шйските гвардейци)

beast

- [bi:st] n 1. четириного животно; говедо, скот; звяр (и прея.); 2. противен/брутален човек; 3. шег. инат човек.

beastliness

- ['bi:stlinis] 1. живо тине тво, скотство; 2. мръсотия, гадост.

beastly

- ['bi:stli] а 1. животински, скотски, зверски; 2. разг. отвратителен, противен, мръсен. [] adv разг. отвратително, ужасно, страхотно: много.

beat

- [bi:t] v (beat: beaten [bi:tn] ) 1. бия, удрям, тупам, блъскам; to ~ s.o. black and blue бия някого до посиняване; to ~ the dust out of a carpet изтупвам килим; to ~ o.'s brains прен. блъскам си главата; мъча се да измисля нещо; to ~ the air полагам напразни усилия; to ~ time тактувам; 2. разбивам (яйца и пр.); кова (метал); счуквам; меся (тесто), отъпквам (пьт); 3. пулсирам, туптя, тупкам; 4. разбивам се, плискам се (за вьлни), шибам (за дьжд), прежурям (за сльнце) (и с down); 5. побеждавам, надвивам; разг. надминавам, превъзхождам; to ~ a record чупя рекорд; can you ~ it! представи си! (учудване), 6. затруднявам; that ~s me това не мога да разбера/напоавя; that problem has beaten me тази задача ме затрудни/измъчи, не можах да се справя с тази задача; 7. уморявам, изтощавам; 8. лов. претърсвам, претършувам (за дивеч), 9. мор. лавирам (up, about); to ~ it sl. офейквам, избягвам, плюя си на петите; ~ it! махай се! пръждосвай се! изчезвай! to ~ o.'s. way проправям си път; that ~s the band/creation/everything това надминава всичко, това е върхът; beat about лутам се, блъскам се; търся претекст и пр.; to ~ about the bush говоря със заобикалки, усуквам го; beat back отбивам, отблъсквам (атака и пр.); beat own 1) подбивам, намалявам, отбивам от цена); 2) сломявам, съсипвам; смазвам; изпотрошвам (цветя и пр.), beat in разбивам, избивам (навьтре) (врата и пр.), beat off beat back; beat out избивам, изчуквам. изковавам. [] n 1. удар/биене на барабан; 2. туптене, тупкане, пулсиране; 3. муз. такт: тактуване, даване на такт; силно изразен ритьм; 4. обход; участък/район на подвижен пост: лов. район на ловуване; прен. обхват, обсег; to be on the ~ обхождам, патрулирам; this is off/out of my ~ това е извън моята компетентност, товa не е по моята част; 5. физ. биене вследствие на интерференция; 6. ам. вестникарска сензация; the ~ of ам. sl. човек/нещо, което надава/превъзхожда; did you ever see the ~ of it? виждал ли си някога нещо, което да надминава това? to get a ~ on s.o. ам. разг. излъгвам/изигравам някого. [] а уморен, изтощен, отмалял, капнал; унил, обезсърчен; the ~ generation битници.

beaten

- ['bi:tn] а 1. бит, победен: 2. уморен; ~ up разнебитен, капнал; 3. отъпкан: to keep to the ~ track npен. вървя по отъпкания път: to go off the ~ track не вървя по отъпкания път: извършвам нещо необичайно; 4. кован (за метал).

beater

- ['bi:tъ] n този, който бие и пр. (еж. beat): 2. бъркачка, биячка, тел за разбиване на яйца и пр.: 3. тупалка, бухалка: 4. дървен чук: 5. лов. викач.

beatific

- [biъ'tifik] а 1. който прави блажен; 2. разг. радостен, блажен, ангелски.

beatify

- [bi'aetifai] v 1. правя блажен: 2. цьрк. обявявам покойник за блажен.

beating

- ['bi'.ti¤] n 1. биене, удряне: бой: 2. поражение; 3. туптене. пулсиране.

beatitude

- [bi'aetitju:d] n 1. блаженство: 2. цьрк. титла на патриарх: His B. Негово Блаженство.

beatnik

- ['bi:tnik] n ам. разг. битник.

beau

- [bou] n (pl beaux, beaus [bouz]) 1. конте, франт; 2. кавалер: поклонник, обожател: 3. разг. приятел.

beau geste

- ['bou'jest] n фр. (pl beaux gestes ['bou'jest]) (проява на) великодушие: великодушна постъпка, жест.

beau ideal

- [,bouai'di:ъl] n фр. образец на съвършенство/красота.

beau monde

- ['bou'mО:nd] n фр. висшето/модното общество, бомонд.

beautician

- [bju'tishъn] n собственик на козметичен салон: козметик.

beautification

- ['bju:tiri'keishъn] разхубавяване, разкрасяване.

beautifier

- ['bju:tifaiъ] n разхубавяващо средство.

beautiful

- ['bju:titul] а хубав, красив, прекрасен, прелестен, чуден.

beautify

- ['bju:tifai] v разхубавявам (се), разкрасявам(се).

beauty

- ['bju:ti] n 1. хубост, красота, прелест; that's the ~ of it това му e хубавото; 2. красавица; 3. красиво нещо; 4. прекрасен/ярък пример/образец/екземпляр; this song is a ~ тази песен e нещо прекрасно; ~ sleep първи сън (до получющ), ~ is only skin deep не трябва да се съди само по външността.

beauty parlour

- ['bju:ti'pa:lъ] n козметичен салон (и ~shop).

beauty spot

- ['bju:tispot] n 1. бенка на лицето (особ. изкуствена); 2. красива местност.

beaux

- [] вж. beau.

beaux arts

- [bou'za:] n pl изящни изкуства.

beaux yeux

- [bou'zjъ] n p/ фр.: for the ~ of за хатъра/за черните очи на.

beaver

- ['bi:vъ] n 1. зоол. бобър; eager ~ разг. прекалено усърден/ревностен в работата човек; 2. боброва/касторена кожа; 3. шапка от боброва кожа; 4. дебел вълнен плат; 5. .sl. брадат човек. [] v работя усилено/енергично.

beaverboard

- ['bi:vъbО:d] n стр. вид талашит.

bebop

- ['bi:bОp] n вид модернизиран джаз.

becalmed

- [bi'ka:md] а мор. неподвижен, попаднал в безветрие.

became

- [] вж. become.

because

- [bi'kОz] сj, adv защото, тъй като, понеже; ~ of поради, заради, по причина/вследствие Ha.

bechamel

- ['beshъmel] n готв. бял сос, бешамел.

beck

- [bek] n планински поток, ручей. [] n жест, знак, кимване; at s.o.'s ~ (and call) изцяло подчинен/напълно покорен/винаги на разположение на някого.

beckon

- ['bekъn] v 1. махвам, кимвам, правя мълчалив знак: 2. повиквам с жест.

become

- [bi'kлm] v (became [bikeim]; become) 1. ставам (npeвръщам се от едно сьстояние в друго); he became famous той се прочу/стана известен; what will ~ of him? какво ще стане/излезе от него? 2. случвам се; what has ~ of him? какво стана с него? 3. подхождам/подобавам на; 4. отивам/прилягам/приличам на.

becoming

- [bi'kлmi¤] а подобаващ, подхождащ (to на): подходящ.

bed

- [bed] n 1. легло, креват, постеля; ложе; брачно ложе; прен. брачни отношения; a ~ of flowers цветна леха; прен. приятен живот; to go to ~ with лягам/ спя с; to put to ~ слагам да спи; ~ and board храна и квартира, пълен пансион; to take/keep to o.'s ~ разболявам се; лежа болен; to get out of ~ on the wrong side прен. ставам наопаки/накриво/с краката нагоре; to lie in the ~ one has made приемам/нося последиците от постъпките си; 2. подставка, върху която лежи нещо; 3. леговище; 4. леха, фитирия; 5. дъно (на река. море и пр.); 6. стр. основна настилка от камъни на шосе/жп] линия и пр.; баласт, фундамент; пласт хоросан, върху който се нареждат камъни/тухли; 7. геол пласт. [] v (-dd-) 1. слагам/изпращам да легне; 2. намирам/осигурявам легло за (пре)нощуване: 3. лягам си: прен. sl. спя с: 4. поставям, полагам; 5. слагам слама за постеля на добитък: 6. разсаждам в лехи (out): 7. геол. наслоявам се, напластявам се.

bed-linen

- ['bed linen] n спално бельо (чаршафи. кальфи за вьзг.гавници).

bed-pan

- ['bedpaen] n подлога.

bed-sit

- ['bedsit] bed-sitting-room.

bed-sitting-room

- ['bed'siti¤rum] n комбинирана спалня всекидневна, гарсониера.

bed-sore

- ['bedsО:] n болежки/рани по тялото на болен вследствие дълго залежаване.

bedabble

- [bi'daebl] v изпръсквам, изплесквам, нацапвам.

bedaub

- [bi'dО:b] v 1. оплесквам, изцапвам, размазвам (с бои и пр.); 2. натруфям, окрасявам претрупано и безвкусно.

bedazzle

- [bi'daezl] v заслепявам; обърквам; смайвам.

bedbug

- ['bedлg] n дървеница (Cimex lectularius).

bedclothes

- ['bedklouz] n pl постелки и завивки (на легло); спално бельо.

bedding

- ['bedi¤] n 1. постелки и завивки, дюшеци, одеяла; 2. сламена постеля за добитък; 3. стр. основна настилка, фундамент; 4. геол. наслойка, пласт, напластяване; ~ plant растение, подходящо за лехи.

bedeck

- [bi'dek] v окичвам, украсявам.

bedevil

- [bi 'devil] v (-ll-) 1. обърквам, усложнявам; 2. разстройвам; 3. мъча, тормозя; 4. вбесявам; 5. оплитам; омагьосвам.

bedew

- [bi'dju:] v поет. оросявам, напръсквам.

bedfellow

- ['bedfelou] n другар по легло; близък приятел.

bedim

- [bi 'dim] v (-mm-) замъглявам. помрачавам (очи, yм).

bedizen

- [bi'dizъn] v кича, труфя, украсявам безвкусно.

bedlam

- ['bedlъm] n лудница; прен. бъркотия, хаос.

bedouin

- ['beduin] n скитник из пустинята, бедуин.

bedpost

- ['bedpoust] n страничен орнаментален стълбец на старинен креват.

bedraggled

- [bi'draegld] а измокрен, окалян (от влачене по зeмята), за човек размъкнат. раздърпан, мърляв.

bedridden

- ['bedridъn] а болен на легло; принуден да лежи поради болест/старост.

bedrock

- ['bedrОk] n 1. геол. здрава основна маса, твърда земя; 2. геол. най-ниският/долният пласт; 3. прен. здрава основа; to get down to the ~ добирам се до същината.

bedroom

- ['bedrum] n спалня.

bedside

- ['bedsaid], дългата страна на легло; прен. легло на болен; our doctor has a good ~ manner нашият лекар e много тактичен/има добри обноски към бодните; ~ table нощна масичка; ~ book книга за четене в леглото/за приспиване.

bedspread

- ['bedspred] n покривка за легло, кувертюра.

bedstead

- ['bedsted] n рамка на легло.

bedtime

- ['bedtaim] n време за лягане.

beduin

- [] bedouin.

bee

- [bi:] n 1. пчела; 2. трудолюбив човек; 3. събиране за забавление/работа; викторина; седянка; spelling ~ викторина по правопис; to have a ~ in o.'s bonnet влязъл ми e бръмбар в главата, втълпил съм си.

bee's knees

- ['bi:zni:z] n нещо изключително хубаво.

bee-eater

- ['bi:'i:tъ] n зоол. пчелояд (птица) (Meropidae).

bee-hive

- ['bi:haiv] n 1. пчелен кошер; прен. шумно място; 2. вид дамска прическа; 3. attr във/с форма на кошер.

bee-line

- ['bi:lain] n права въздушна линия; to make a ~ for разг. отправям се бързо/вземам най-прекия път за.

bee-master

- ['bi:ma:stъ] n пчелар.

beeb

- [bi:b] рaзг. BBC (вж. List of Abbreviations).

beech

- ['bi:tsh] n бorn. 1. бук (Fagus); 2. attr буков.

beechen

- ['bi:tshъn] а буков.

beechnut

- ['bi:tshnлt] n aм. буков жълъд.

beechy

- ['bi;tshi] beechen.

beef

- [bi:f] n 1. (pl ~s) говеждо месо; прен. (здрава) мускулатура; 2. (pl ~ -ves) говедо (отглеждано за месо). [] v 1. роптая. протестирам; 2. оплаквам се; 3. to ~ up sl. укрепям, подсилвам.

beefburger

- ['bi:fbъ:gъ] n кюфте от говеждо месо.

beefeater

- ['bi:fi:tъ] n разг. член на охраната на лондонската кула Тауър.

beefiness

- ['bi:finis] n пълнота, набитост; охраненост; сила.

beefsteak

- ['bi:fsteik] n говежда пържола, бифтек.

beeftea

- ['bi:fti:] n говежди бульон.

beefy

- ['bi:fi] а 1. силен, набит, мускулест; 2. пълен, тежък.

beekeeper

- ['bi:ki:pъ] ам. bee-master.

been

- [] вж. be.

beep

- ['bi:p] v бибикам, пиукам; бибиткам (за телефон, клаксон и пр.). [] n бибикане, пиукане; бибиткане (на телефон, клаксон и пр.).

beer

- [biъ] п бира. пиво; small ~ слаба бира; прен. маловажно нещо, незначителен човек, дребна риба; ~ and skittles приятно забавление, развлечение, удоволствия.

beer garden

- ['biъga:dn] n бирария.

beer hall

- ['biъhО:l] n бирхале, бирария.

beer parlour

- ['biъ'pa:lъ] beer hall.

beerhouse

- ['biъhaus] beer garden.

beery

- ['biъri] a 1. бирен: лъхащ на бира; 2. леко пийнал.

beeswax

- ['bi:zwaeks] n пчелен восък. [] v намазвам/търкам/излъсквам с пчелен восък.

beet

- [bi:t] n бот. цвекло (Beta vulgaris).

beetle

- ['bi:tl] n 1. бръмбар (Coleoptera); 2. разг. хлебарка; 3. късоглед човек; 4. вид игра със зарове. [] n 1. тех. трамбовка, набивачка: тежък (дървен) чук; 2. бухалка. [] v изпъквам, издавам се напред, надвисвам; to ~ off .sl, отивам си; запрашвам.

beetle-browed

- ['bi:tl,braud] а 1. с надвиснали/рунтави вежди; 2. начумерен, свъсен.

beetroot

- ['bi:tru:t] n 1. beet; 2. червено цвекло за салата, чукундур.

beeves

- [] вж. beef 2.

beezer

- ['bi:zъ] n sL 1. нос; 2. лице, особа.

befall

- [bi'fО:l] v (befell [bi'fel]; befallen [bi'fО:lъn]) случвам се, ставам; сполетявам.

befit

- [bi 'fit] v (-tt-) 1. подхождам, приличам, отивам (на); 2. подобавам (на).

befitting

- [bi'fiti¤] а 1. подхождащ; 2. (благо)приличен.

befog

- [bi'fОg] v (-gg-) 1. обгръщам в мъгла, замъглявам; 2. прен. обърквам.

befool

- [bi'fu:l] v измамвам, изигравам, заблуждавам.

before

- [bi'fО:] adv 1. напред; от пред; предварително; 2. преди това, по-рано, вече: 1 had never seen him ~ никога преди това не бях го виждал; have you met ~ ? познавате ли се? 3. някога, по-рано, преди: досега: long ~ много преди това. [] prep 1. пред; she put the cup ~ me тя сложи чашата пред мен; 2. пред, в присъствието на; the offender was brought ~ the magistrate нарушителят бе изправен пред съдията: 3. пред, по-горе от (по ранг, чин и пр.); a colonel comes ~ a major полковникът e по-горе по чин от майора; 4. преди.по-рано от; I got up ~ sunrise станах преди изгрев слънце; she got there ~ you тя стигна там преди/по-рано от теб; 5. предпочитание над, пред, по-скоро..., отколкото; death ~ disgrace по-скоро смърт, отколкото позор; I put quality ~ quantity предпочитам качеството пред количеството; to be born ~ o.'s time прен. изпреварил съм времето/епохата си; to carry all ~ one преодолявам всичко; преуспявам във всичко, което върша; ~ long скоро, не след дълго. before сj преди да, по-скоро/по-рано, отколкото: he came ~ we expected him той дойде по-рано, отколкото го очаквахме; look ~ you jump прен. не вьрши нищо прибързано; he would starve ~ he stole той по-скоро би умрял от глад, отколкото да открадне.

beforehand

- [be'fО:haend] adv 1. преди. от по-рано: отрано; 2. предварително, предсрочно; to be ~ with избързвам, изпреварвам.

befoul

- [bi'faul] v замърсявам, омърсявам; прен. осквернявам; оклеветявам.

befriend

- [bi'frend] v отнасям се приятелеки/благосклонно към; (под)помагам в нужда.

beg

- [beg] v ("gg") 1. прося, изпросвам; to ~ o.'s bread живея от просия: 2. моля, умолявам: искам: to ~ leave to искам разрешение да: to ~ s.o.'s pardon извинявам се на някого; I ~ your pardon? моля? какво казахте? to ~ off моля да бъда освободен (от работа, aнгажимент и пр.); 3. измъквам се, клинча: to ~ the question извъртам въпроса, измъквам се ловко от неудобно/трудно положение; I ~ to differ позволявам си да съм на друго мнение; разг. не съм съгласен: to go ~ging не съм желан, никой не ме иска (за предмет), if this piece of cake is going ~ging, I'll have it ако никой не иска това парче торта, аз ще го взема.

begad

- [bi'gaed] int ей богу, бога ми; честна дума.

began

- [] вж. besin.

beget

- [bi'get]v (begot [bi'gОt]:. begotten [-'gОtn]) 1. създавам, ставам баща на; 2. прен. пораждам, причинявам: произвеждам: war ~s misery and ruin войната носи/причинява нищета и разруха.

beggar

- ['begъ] n 1. просяк; 2. бедняк, сиромах; 3. разг. човек, човече; poor ~ горкият човек, бедният, завалията: lucky ~ щастливец, кьсметлия човек. [] v 1. разорявам, докарвам до просяшка тояга; 2. надминавам, превъзхождам; it ~s description не може да се опише с думи.

beggarly

- ['begъli] а 1. беден, нуждаещ се: 2. жалък, нищожен, презрян, окаян, просяшки: five ~ pounds някакви си мизерни пет лири; a ~ amount of learning оскъдни познания.

beggary

- ['begъri] n 1. крайна бедност, нищета: reduced to ~ доведен до просия/просяшка тояга; 2. просячество.

begin

- [bi'gin] v (began [bi'gaenj: begun [bi'gлn]) почвам, започвам. правя първите стъпки; to ~ the dance откривам танците; прен. повеждам хорото; to ~ with, he is no more young преди всичко/първо/първо на първо той не е вече млад: begin at започвам от; to ~ at the beginning започвам от самото начало; begin by започвам с/като (с ger); to ~ by apologizing започвам с извинение; begin on започвам да работя върху.

beginner

- [bi'ginъ] n начинаещ. начеващ, новак.

beginning

- [bi'gini¤] n започване, начало: източник:изход; pl наченки; at the ~ отначало (момент); in the ~ в началото (период).

begird

- [bi'gъ:d] v (begirt [bi'gъ:t]) книж. опасвам, обкръжавам, заобикалям.

begone

- [bi'gъn] int махай се! вън!

begonia

- [bi'gouniъ] n бот. бегония.

begrime

- [bi'graim] v замърсявам, изцапвам.

begrudge

- [bi'grлdj] v 1. изпитвам/проявявам недоволство; 2. завиждам; to ~ s.o.'s luck завиждам на някого за късмета му, 3. давам неохотно, свиди ми се.

beguile

- [bi'gail] v 1. измамвам; примамвам, подлъгвам, залъгвам (with с); to ~ s.o. (out) of s.th. измъквам някому нещо с хитрина; to ~ s.o. into/out of doing s.th. подлъгвам някого да направи/да не направи нещо; 2. отвличам вниманието (от време, грижи); прекарвам/правя да премине приятно/неусетно (врему и пр.).

begum

- ['bi:gъm] n мюсюлманска принцеса/внсокопоставена дама.

begun

- [] вж. begin.

behalf

- [bi'ha:f] 1. in ~ of за, B интерес/полза на; on ~ of от името на, от страна на, като представител на, за сметка на; 2. заради; don't be uneasy on my ~ не се притеснявай за мен.

behave

- [bi'heiv] v 1. държа се добре/прилично (и reft); to ~ well/badly with държа се/отнасям се добре/зле с; ill-~d, well- ~d с лошо/добро държане; 2. разг. работя, вървя, функционирам (за машина и пр.).

behaviour

- [bi'heiviъ] n 1. държане, поведение, обноски; to put s.o. on his good ~ предупреждавам някого да се държи добре: to be on o.'s good/best ~ полагам старание да се държа добре, правя поведение; 2. псих. поведение, реагиране на стимули; 3. тех. режим на работа.

behead

- [bi'hed] v обезглавявам.

beheld

- [] вж. behold.

behest

- [bi'hest] n книж. повеля.

behind

- [bi'haind] prep зад, отзад, оттатък, отвъд; ~ s.o.'s back зад гърба на/тайно от някого; ~ the scenes прен. зад кулисите. тайно; ~ closed doors при закрити врати; what is ~ all this? какво се крие зад всичко това? to go ~ s.o.'s words търся скрит смисъл в думите на някого; 2. след; he left nothing ~ him той не остави нищо след себе си; ~ schedule/time закъснял, изостанал; ~ the times старомоден, изостанал, отживял. [] adv 1. отзад. назад; to look ~ поглеждам назад; I've left my watch ~ забравил съм си часовника; 2. назад (в развитие и пр.), to fall/lag ~ изоставам от другите; the clock runs ~ часовникът остава назад. [] n разг. задница, задник.

behindhand

- [bi'haindhaend] а predic 1. закъснял (with, in) (за плищиния и пр.), 2. остарял, изостанал.

behold

- [bi'hould] v (beheld [bi'held]) 1. гледам, поглеждам; виждам, съзирам; 2. imp виж! гледай! погледни! eто.

beholden

- [bi'houldъn] a predic задължен, признателен.

beholder

- [bi'houlds] n зрител. очевидец.

behove

- [bi'hu:v] v impers подобава, дълг е на: it ill ~s you to complain не ти подобава да се оплакваш; it ~s me to write to him мой дълг е да му пиша.

beige

- [beij] n 1. цвят на небелена вълна; неизбелен плат/платно; 2. бежов цвят, беж.

being

- ['bi:i¤] n 1. съществуване, живот, битие; to come into ~ възниквам; in ~ съществуващ, наличен; to bring/call into ~ създавам; 2. живо същество, организъм, човек; human ~s хора; 3. същество, натура; she responded to music with her whole ~ тя откликваше на музиката с цялото си същество.

beings

- [] а сегашен, съществуващ, настоящ; for the time ~ за сега, за момента.

bel

- [bel] n ак., ел. единица мярка за силата на звука, бел.

belabour

- [bi'leibъ] v 1. бия здраво, удрям силно, налагам; 2. обиждам, ругая; 3. разработвам подробно.

belated

- [bi'leitid] а 1. закъснял, забавен; 2. окъснял, замръкнал.

belay

- [bi'lei] v мор. навивам, притягам (вьже) около жегла; ~ing pin колче за притягане на въжета.

belch

- [beltsh] v 1. уригвам се; 2. изхвърлям със сила, изригвам, бълвам; 3. прен. бълвам, сипя (обиди и пр.). [] n 1. уригване; 2. изригване, бълване, избухване.

belcher

- ['beltshъ] n синьо шалче на бели точки.

beldam

- ['beldъm] n ост. старица; 2. свадлива/зла стара жена, вещица.

beleaguer

- [bi'lkgъ] v воен. обсаждам, обкръжавам (и прен.); блокирам.

belfry

- ['belfrai] n камбанария, кула с камбани.

belgian

- ['beldjiъn] I. а белгийски; II. п белгиец.

belie

- [bi'lai] v 1. опровергавам, противореча на, давам невярна представа за, създавам погрешно впечатление за; контрастирам с; his acts ~ his words делата му противоречат на думите му; 2. не оправдавам, измамвам (надежда, очаквачия).

belief

- [bi'li:f] n 1. вяра, доверие (in); 2. мнение, убеждение; to the best of my ~ по мое мнение/дълбоко убеждение, доколкото знам, струва ми се, според мен; 3. рел. вярване, вяра, религия.

believable

- [bi'li:vъbl] а правдоподобен, вероятен.

believe

- [bi'li:v] v 1. вярвам (на човек, думи и пр.); 2. вярвам, имам вяра/доверие, доверявам се (in в, на); 3. мисля, струва ми се, предполагам; I ~ so струва ми се (че) да; I ~ not мисля/струва ми се (че) не; 4. убеден съм, че е добро/правилно/полезно; I ~ in outdoor exercise убеден съм в полезността на движението на открито; believe it or not, would you ~ it ако щеш вярвай, можеш ли да си представиш; to make - представям си, въобразявам си, давам си вид (че).

believer

- [bi'li:vъ] n 1. вярващ, християнин; 2. привърженик; he is a great ~ in good meals той много обича да си похапва добре.

belike

- [bi'laik] adv ост. възможно, вероятно, може би.

belittle

- [bi'liti] v подценявам, омаловажавам.

bell

- [bel] n 1. камбана; 2. звънец, звънче, хлопка; 3. звън на камбана/звънец; 4. мор. обик. рl вахтов получас, отбелязан с камбанен звън; камбанен сигнал, означаващ получасовете на вахтата; 5. (нещо с форма на) камбанка; 6. бот. чашка: 7. бокс сигнал за начало и край на рунд; as sound as a ~ прен. в отлично състояние; to bear (away)/ring the ~ излизам пръв, спечелвам награда; to ring a ~ разг. извиквам спомени. [] v 1. слагам звънец/камбана на: 2. оформям/приемам форма на камбана; to ~ the cat извършвам нещо рисковано в името на обща кауза.

bell-buoy

- ['belbОi] n шамандура с алармена камбана.

bell-flower

- ['belflauъ] n бот. камбанка, кампанула.

bell-foundry

- ['belfaundri] n леярна за камбани.

bell-glass

- ['belgla:s] n стъклен похлупак (за растения и пр.); стъклен звънец.

bell-hop

- ['belhОp] ам. sl. bellboy.

bell-jar

- ['beldja:] n стъклен звънец/похлупак/контейнер.

bell-push

- ['belpush] n бутон за електри чески звънец.

bell-wether

- ['belweъ] n 1. овен с чан, водач на стадо; 2. прен. водач, главатар.

belladonna

- [belъ'dОnъ] n 1. бот. беладона, старо/лудо биле (Atroppa belladonna); 2. фарм. беладона.

bellboy

- ['bеlbОi], п хоп, пиколо, гарсон (в хотел).

belle

- [bel] n красавица, хубавица; the ~ of the ball царицата на бала.

belles-lettres

- [bel'letr] n pl и с гл. в sing художествена проза, белетристика.

belletrist

- [bel'letrist] n есеист, критик, белетрист.

belletristic

- [bele'tristik] а белетристичен, художествен.

bellicose

- ['belikous] а воинствен, нападателен; заядлив.

bellicosity

- [beli'kОsiti] n войнственост, агресивност.

belligerence

- [be'lidjъrъns, -si] n 1. войнственост; 2. състояние на война.

belligerent

- [be'lidjъrъnt] I. а 1. воюващ; 2. воинствен; II. п участник във въоръжен конфликт, воюваща страна.

bellman

- ['belmъn] n ист. глашатай.

bellow

- ['belou] v 1. муча; 2. рева, крещя, викам силно; 3. гърмя, трещя (за оръдие); 4. свиря, вия, бушувам (за вятьр). [] n мучене; рев, вой; вик.

bellows

- ['belouz] n pl духало, мях (и a pair of ~ ).

belly

- ['beli] n 1. корем, шкембе, търбух; прен. апетит, лакомия; 2. стомах (и прен. гьрло за хранене); 3. вътрешност (на кораб и пр.), 4. изпъкналост, издутина; 5. муз. горен профил на струнен инструмент; to have fire in o.'s ~ обзет съм/горя от вдъхновение. [] v издувам се (за платна на кораб и пр.).

belly-ache

- ['belieik] n разг. колики. [] v хленча, вайкам се; мърморя.

belly-band

- ['belibaend] n подпруга, коремен ремък (на кон).

belly-button

- ['belibлtn] n разг. пъп.

belly-dance

- ['belida:ns] n кючек.

belly-landing

- ['belilaendi¤] n aв. принудително кацане без спускане на колесниците.

belly-laugh

- ['belila:f] n гръмък/неудържим смях.

bellyful

- ['beliful] n (пре)достатъчно количество; to get/ have a ~ of насищам се на, пресищам се от.

belong

- [bi'lО¤] v 1. принадлежа, собственост съм (to на); 2. отнасям се, спадам, числя се (to към), част съм (in от); 3. принадлежа, спадам (to към); мястото ми е; I ~ here роден съм/живея тук; where does this book ~ ? къде е мястото на/къде стой тази книга? 4. приобщен съм към, свързан съм с, прилягам към; he ~s той спада към/е от нашите, мястото му е при нас.

belongings

- [bi'lО¤i¤z] n рl 1. принадлежности, лични вещи, багаж; 2. разг. семейство, близки, домашни.

beloved

- [bi'lлvd] а, п обик. [bi'lлvid] любим, многообичан, възлюблен.

below

- [bi'lou] adv 1. долу, отдолу; надолу; to go ~ слизам долу (от по-горен eтаж); мор. слизам от палубата в кабините и пр.; 2. по-долу, по-нататък (на страница, в книга, по наклон, течение и пр.) по-долу, по-ниско, под (за степен,.стойност, количество, качество и .пр.); there were пo apples ~ 50 p нямаше ябълки по-долу от 50 пенса; it is five degrees ~ freezing point пет градуса под нулата е; ~ her dignity под достойнството и.

belt

- [] n 1. колан, каши, ремък; пояс; 2. пояс, зона, район; green ~ зелен/полезащитен пояс; cotton ~ памукопроизводителен район; 3. тех. трансмисионен ремък; конвейер; воен. пълнител за автомат; ~ line/way ам. околовръстна трамвайна/жп линия; околовръстно шосе; to hit below the ~ бокс, борба нанасям непозволен удар; прен. постъпвам непочтено; to puff in/tighten o.'s ~ намалявам разходите си, стягам каиша. [] v 1. опасвам, препасвам; обгръщам; 2. бия с каиш; разг. бия с юмруци; 3. втурвам се, хуквам; 4. to ~ up млъквам.

belt-saw

- ['beltsО:] n тех. банциг.

belting

- ['belti¤] n 1. (материал за) колани/каиши; 2. бой с каиш; пердах.

bemoan

- [bi'moun] v оплаквам, скърбя за.

bemuse

- [bi'mju:z] v обърквам, смайвам, слисвам, изумявам.

ben

- [ben] n шотл. въгрешната стая (обик. в двустайна кьщички). [] n шотл. планински връх; висока планина.

bench

- [bentsh] n 1. скамейка, пейка, седалка; 2. място/длъжност на съдия: съд(илище); сьбир. съдии: 3. банка/място за сядане; тезгях; 4. работна маса (на обущар, дьрводелец и пр.), on the ~ 1) заемащ/изпълняващ длъжност на съдия: 2) сп. резервен играм; играч, временно отстранен от игра. [] v 1. снабдявам с/поставям скамейки; 2. включвам в състава на съд/жури и пр.; 3. сп. отстранявам играч от мач/състезание.

bencher

- ['bentshъ] n 1. юр. старши член на юридическа асоциация в Англия: 2. депутат в Английския парламент.

bend

- [bend] v (bent [bent]) 1. извивам (се): превивам (се), прегъвам (се): свивам (се): изгърбвам се; 2. навеждам се (down, over), покланям се: 3. подчинявам, превивам, пречупвам (воля); to catch s.o. ~ing улавям някого в неизгодно/неблагоприятно положение: 4. sl. извращавам, изопачавам (закои. прaвило); 5. отклонявам, насочвам в друга посока, отправям: he bent his steps from the path той се отклони от пътеката: ail eyes were bent on me всички очи бяха отправени/насочени към мен: 6. правя завой: the road ~s several times шосето завива няколко пъти; 7. to ~ o.'s mind съередоточавам се (to върху): 8. to be bent on (doing) s.th. решен съм на/замислил съм/наумил съм си нещо/да направя нещо: 9. мор. завързвам/привързвам с възел: 10. насочвам, съсредоточавам; напрягам: to ~ the ear слушам внимателно. [] n 1. извивка, завой: чулка, огънато място/част: round the ~ разг. луд, побъркан; 2. вид моряшки възел: 3. sl. гуляй.

bender

- ['bendъ] n 1. плоски клещи: 2. рaзг. гуляй: пиянство.

beneath

- [bi'ni:0] prep 1. (отлолу) под. по-долу от: 2. под. недостоен за: ~ criticism под всяка критика: ~ dignity под .достоинство то (на някого); ~ contempt незаслужаващ дори презрение; it is ~ you to complain недостойно е за теб да се оплакваш: to marry ~ one встъпвам в неравен брак. [] adv' долу. отдолу. по-долу.

benedick

- ['beni'dik] n младоженец (особ. за бивш заклет ерген).

benedictine

- [beni'diktin] I. а бенедиктински; II. n 1. монах от бенедиктинския орден; 2. [-ti:n] бенедиктин (лиkьор). benediction [beni'dikshn] n 1. благославяне. благословение; 2. блаженство; 3. благодат, божи дар.

benefaction

- [beni'faekshn] n благодеяние; дарение.

benefactor

- ['benifaektъ] n благодетел, благотворител. дарител.

benefactress

- ['benifaektris] n благодетелка, благотворителка, дарителка.

benefice

- ['benifis] n (доход от) завещан на църквата имот.

beneficence

- [bi'nefisъns] n 1. благотворителност; 2. добро дело; благодеяние; 3. дарение, дар.

beneficent

- [bi'nefisъnt] а 1. благодетелен; благотворителен: 2. благотворен.

beneficial

- [beni'fishъl] a 1. благотворен; 2. полезен, изгоден.

beneficiary

- [beni'fishъri] n облагодетелствувано лице (особ. чрез получаване по зивещачие' на пари. имот и пр.); юр. наследник.

benefit

- ['benifit] n 1. облага, полза, изгода; печалба, помощ; to give s.o. the ~ of the doubt оправдавам някого поради липса на доказателства за вината му: for the ~ of заради; за доброто на (обик. ирон.); 2. предимство, привилегия; ~ of clergy ист. неподсъдност на духовенството от граждански съд; 3. издръжка/парична помощ от фонд обществено осигуряване и пр.; 4. бенефис; 5. представление и пр. с благотворителна цел. [] v 1. помагам. облагодетелствувам; 2. имам/ извличам полза, спечелвам (by, from от).

benefit club

- ['bеnifit klлb] benefit society.

benefit of clergy

- ['benifitъv,klъ:dji] n помощ/разрешение/благословия на цьрквата; without ~ шег. без официален брак и пр.

benefit society

- ['benifitsъ'saiъti] n взаимоспомагателна каса/дружество.

benelux

- ['benilлks] n регионална икономическа групировка/обединение между Белгия, Холандия и Люксембург.

benevolence

- [bi'nevъlъns] n 1. доброжелателство, благocклонност; 2. щедрост, благотворителност, великодушие: доброта, човеколюбие.

benevolent

- [bi'nevъlъnt] а 1. доброжелателен, благосклонен; 2. щедьр. благотворителен, великодушен; добър, човеколюбив.

bengal(i) light

- [ben'gО:l(i)lait] n бенгалски огън.

benighted

- [bi'naitid] a 1. замръкнал, окъснял; 2. прен. необразован, тьнещ в невежество.

benign

- [bi'nain] a 1. добър, благ; приятен, мил, любезен; 2. благоприятен, мек (за к.шмит); 3. плодороден (за почва); 4. мед. лек, доброкачествен.

benignant

- [bi'nignъnt] а 1. мил, любезен, благ; 2. благотворен. здравословен. мек; 3. benign 4.

benignity

- [bi'nigniti] n 1. добродетелност. добросърдечпост, благост; 2. любезност: мекост. мекота: 3. добрина, услуга.

bent

- [bent] n наклонност склонност; влечение; способност, дарба; to the top of o.'s ~ до насита. bent [] n вж.

benumb

- [bi,плт] v вдървявам, вцепенявам, вкоченявам; hands ~ed by/with cold вкоченени от студ ръце; 2. прен. притъпявам. сковавам, парализирам (ум, чувства, действия).

benzene

- [ben'zi:n] n хим. бензол.

benzine

- [ben'zi:n] n бензин.

benzoin

- ['benzouin] n бензое, тамян.

benzol

- ['benzol] n хим. бензол (суров).

benzoline

- ['benzОli:n] benzine.

bequeath

- [bi'kwhҐ] v 1. юр. завещавам (и.иот. пари); 2. предавам/оставям/завещавам на потомство (идеи, пример и пр.).

bequest

- [bi'kwest] n юр. 1. завещание: завещаване; 2. наследство.

berate

- [bi'reit] v смъмрям остро, гълча, сгълчавам.

berber

- ['bъ:bъ] I. а берберски: II. п 1. бербер; 2. берберски език.

bereave

- [bi'ri:v] v (bereft [bi'reft], 'bereaved [bi'ri:vd]) 1. (pt- pp bereft) отнемам, лишавам (of от): ограбвам (щaстиe. нaдеждa и пр.); 2. (pt. рр bereaved) съкрушавам, правя безутешен, отнемам близък (за смьрт); to be ~d ofo.'s parents загубвам родителите си. оставам сирак: the ~d опечалените.

bereavement

- [bi'rirvmъnt] n тежка загуба (при смьрт).

bereft

- [] вж. berieve.

beret

- ['berei,'beri, ам. bъ'rei] n барета, кепе, таке.

berg

- [bъ:g] iceberg.

bergamot

- ['bъ:gъmОt] n бот. 1. бергамот (Citrus bergamia): 2. плодът на дървото бергамот: 3. есенция от кората на бергамота: 4. ароматична билка.

berhyme

- [bi'raim] v 1. пиша стихове за: 2. осмивам в стихове.

beriberi

- ['beri'beri] n мед. бери-бери.

berry

- ['beri] n 1. (бот. дребен безкостилков плод (ягода. малина, боровинка и пр.); 2. бот. месест семков плод (домат, грозде, банан и пр.); 3. зрънце; зърно на кафе, зрънце на хайвер: 4. sl. лира, долар. [] v раждам/давам плод (за ягода, малина и пр.); 2. бера (ягоди. малини и пр).

berserk

- ['bъ:zъk] n мит. скандинавски войн. сражаващ се с дива ярост. ['bъ:zъk] а обезумял, изпаднал в дива ярост: to be/go ~ обезумявам, побеснявам, изпадам в дива ярост.

berth

- [bъ;Ґ] n 1- легло, спално място (в пароход, спален вагон и пр.); 2. каюта: 3. котвено място; място на кораб до кей: 4. място, длъжност, служба, работа; to find a snug ~ намирам си лека и приятна работа; to give a wide ~ to прен. държа се на разстояние от; избягвам. огбягвам. [] v 1. привързвам. закотвям (лодка, кораб), 2. настанявам в легло/каюта: 3. настанявам на работа/ служба.

bertha

- ['bъ:Ґъ] n широка обла, покриваща раменете яка.

beryl

- ['beril] n минер, берил.

beseech

- [bi'si:tsh] v (besought [bi'sО:t]) моля настоятелно, умолявам, прося.

beseem

- [bi'si:m] v приличам. подхождам, подобавам; it ill ~s you to sulk не ти прилича да се цупиш.

beset

- [bi 'set] v (-tt-) (beset) 1. обкръжавам, заобикалям; 2. обсаждам, нападам; 3. затормозвам, спъвам; 4. отрупвам, обсипвам (с выпроси и пр.); ~ with jewels осеян със скъпоценни камъни; 5. преграждам, блокирам, задръствам (шосе, пьт и пр.), ~ting sin най-силно и най-често изкушаващият грях.

beshrew

- [bi'shru:] v ocm., шег.: ~ you! дявол да те вземе! мътните те взели!

beside

- [bi'said] prep 1. до, при. край, близо до; 2. освен, в допълнение към: 3. в сравнение с; ~ his your guilt seems a trifle в сравнение с неговата твоята вина изглежда незначителна: 4. извън, далеч от; ~ the mark/point/question съвсем неточно/неуместно; ~ o.s. with извън себе си от (радост, гняв и пр.):

besides

- [bi'saidz] adv освен това, при това, на това отгоре; нещо повече, в допълнение, още. [] prep 1. освен; 2. в допълнение на; there are five of them ~ Jim освен Джим има още петима.

besiege

- [bi'si:dj] v 1. воен. обсаждам, обкръжавам; 2. тълпя се около; 3. отрупвам, обсипвам (с вьпроси, молои и пр.).

beslaver

- [bi'sleivъ] v оплюнчвам. олигавям; прен. лаская прекалено/до втръсване.

besmear

- [bi'smiъ] v нацапвам. оплесквам, размазвам; измърсявам; прен. клеветя, петня (име, репутация и пр.); черня.

besmirch

- [bi'smъ:tsh] v 1. мърся, омърсявам; 2. петня, черня.

besom

- ['bi(:)zъm] n метла от клони.

besotted

- [bi'sОtid] а 1. зашеметен, замаян (от пиене и пр.); 2. увлечен, запален, влюбен сляпо.

besought

- [] вж. beseech.

bespangle

- [bi'spae¤gl] v обсипвам/гарнирам с пайети.

bespatter

- [bi'spaetъ] v опръсквам; оплисквам; оплесквам, окалвам; 2. прен. оклеветявам, охулвам, опетнявам.

bespeak

- [bi'spi:k] v (bespoke [bi'spouk]: bespoke(n) [bi'spouk(ъn)]) 1. поръчвам/запазвам/ангажирам предварително (стая, маса, билети и пр.), bespoke bootmeker/tailor обущар/шивач, койтоработи по поръчка; bespoke dress/overcoat рокля/палто, ушити по поръчка; 2. соча, подсказвам, говоря за, издавам, означавам; свидетелствувам за; 3. предвещавам.

bespectacled

- [bi'spektъkld] а очилат, с очила.

bespoke

- [] вж. bespeak.

besprinkle

- [bi'spnnki] v напръсквам, попръсквам, поръсвам.

best

- [best] а прев. cm. от good най-добър, най-хубав; най-удобен; най-благоприятен, най-изгоден, най-же-лан; the ~ part of повечето/по-голямата част от; o/s ~ girl разг, възлюбена, изгора, симпатия; to make the ~ use of s.th. използувам нещо най-пълно/рационално. [] adv прев. cm. om well 1. най-добре, най-хубаво; 2. най-вече, повече от всичко; тy ~ hated man най-омразният ми човек; she loves him ~ тя обича най-много него; you had ~ go now най-разумно e да си вървиш сега. [] n най-доброто, най-хубавото; to hope for the ~ надявам се, че всичко ще мине/ще се нареди добре; at ~ в най-добрия случай; at o.'s ~ в най-добрия си вид/форма; in o.'s (Sunday) ~ с най-хубавите си дрехи; to do o.'s ~ правя всичко възможчо; all for the ~ с най-добри намерения; за добро; at the ~ of times при най-добрите обстоятелства; all the ~ всичко най-хубаво (пожелание)', to get/have the ~ of s.o. вземам връх/предимство/надминавам/ надхитрявам някого; to get/have the ~ of it спечелвам, побеждавам, успявам (в спор и пр.); to the ~ of o.'s abilities според възможностите си; to make the ~ of things задоволявам се/примирявам се с това, което е/което имам; to make the ~ of извличам максимална полза/изгода от; to make the ~ of o.'s opportunities използувам докрай възможностите си; to give s.o. ~ признавам превъзходството на някого; to turn out for the ~ свършвам добре, оправям се; to the ~ of my judgement доколкото мога да преценя; with the ~ не по-зле от другите/от най-добрите. [] v разг. побеждавам; надхитрявам; превъзхождам.

best man

- [best'maen] n шафер.

best seller

- [' best' selъ] n 1. нещо, коего много се търси и веднага се разпродава (книга, грамофонна плоча и пр.), бестселър: 2. писител, чинто книги се продават в огромни тиражи.

bestial

- ['bestiъl] а животински, скотски: гаден, скверен, отвратителен.

bestiality

- [besti'aeliti] n скотщина: диващина, бруталност, жесткост; гнусотия, гадост.

bestialize

- ['bestiъlaiz] v оскотявам.

bestiary

- ['bestiъri] n средновековна сбирка от басни, алегории.

bestir

- [bi'stъ:] v (-rr-) 1. раздвижвам се, рачмърдвам се: 2. залягам, правя усилие, напрягам се.

bestow

- [bi'stou] v 1. давам, предавам, врьчвам; дарявам (on, upon); to ~ a title/honours on давам/награждавам с/присъждам титла/звание/степен: to' ~ confidence on оказвам доверие на; 2. отделям. посвещавам (вреие и пр.); he ~ ed a lot of time on his studies той отдели/посвети много време на своите прочучвания; to ~ o.'s affection on влюбвам се в някого; to ~ the bride ост. предавам булката на младоженеца; 3. поставям. настанявам, намествам: разг. приютявам. подслонявам.

bestowal

- [bi'stouъl] n 1. даване, предаване; 2. дарение, даряване, дар.

bestrew

- [bi'stru:] v (bestrewed [bi'stru:d], bestrewed, bestrewn [bi'stru:n]) 1. поръсвам, посипвам. осейвам, покривам; 2. разпръсквам наоколо, разпилявам: 3. разпилян/разпръснат съм по; papers ~ed the street вестници лежаха разпилени по улицата.

bestride

- [bi'straid] v (bestrode [bi'stroud]; bestridden [bi'stridn]) сядам на възсядам, яхам (коп. стол и пр.). bestrode вж. bestride.

bet

- [bet] n 1. басиране, обзалагане, бас, облог; to make a ~ обзалагам се, хващам се на бас: to take a ~ приемам бас: 2. разг. мнение; my ~ is that she has lost her way според мен тя сее загубила; 3. начин на действие: your ~ is to leave the town разг. най-добре ще направит да напуснеш града. [] v басирам се, обзалагам се. бас държа; I ~ разг. разбира се, сигурен съм, бас льржа; you ~ разг. разбира се, может да бъдеш/бъди сигурен.

beta

- ['bi:tъ] n 1. гръцката буква бета; 2. втори по големина/значение (за оценка и пр.); астр. втората по яркост звезда в съзвездие: ~ particles/rays фаз. бета частици/лъчи.

betake

- [bi'teik] v (betook [bi'tuk]: betaken [bi'teikъn]) 1. отивам, отправям се (to към): 2. отнасям се до, обръщам се към, прибягвам до; 3. посвещавам се, отдавам се (to на) (работа, запимание и пр.): to ~ o.s. to o.'s heels плюя си на петите, бягам.

bethink

- [bi'Ґink] v (bethought [bi'ҐО:t]) 1. размишлявам; обмислям. обсъждам; 2. reft сномням си. припомням си. betide [bi'taid] v случвам се, сполетявам (само в inf и 3 л. eд. ч. на pres subj).

betimes

- [bi'taimz] adv 1. рано, навреме, овреме, своевременно; 2. бързо.

betoken

- [bi'toukъn] v 1. означавам, знача; показвам; 2. вещая, предсказвам; that ~s no good гова не предвещава нищо добро.

betook

- [] вж. betake.

betray

- [bi'trei] v 1. издавам, предавам (to на) (неприятел и пр.); 2..изменям на; 3. разкривам, показвам; to ~ o.s. издавам се; 4. заблуждавам, измамвам; to ~ s.o. into an error въвеждам някого в заблуждение; 5. излъгвам/измамвам и изоставям (жена).

betrayal

- [bi'treiъl] n измама; предателство, измяна.

betroth

- [bi'trouҐ] v обручвам, сгодявам; to be ~ed to сгоден съм за.

betrothal

- [bi'trouъl] n годеж.

betrothed

- [bi'trouid] I. a сгоден; II. n годеник, годе ница.

better

- ['betъ] a сравн. cm. от good 1. по-добър, по-подходящ; 2. по-голям; the ~ part по-голямата част; мнозинството, повечето: for ~ (or) for worse за добро или за зло. каквото и да се случи; she is no ~ than she should be тя e жена със съмнително поведение, не е стока. [] adv cравн. cm. от well по-добре (и здравословно); по-хубаво; повече; all the ~ , so much the ~ толкова по-добре: to be ~ off по-охолен/по-заможен/по-богат съм: 1 had/I'd ~ по-добре/най-разумно би било да. [] n 1. o.'s ~s по-възрастните, по-опитните, по-високопоставените; 2. to get the ~ of надхитрявам; надвивам, побеждавам. вземам връх. [] v 1. подобрявам (се)/поправям (се)/възстановявам(се) здравословно: 2. надминавам; to ~ o.s. подобрявам си материалното/общественото и пр. положение. ['bеtъ] n човек, който се басира/обзалага (на сьстезаниня и пр.).

betterment

- ['betъmъnt] n 1. подобряване: подобрение, напредък: 2. повдигане на стойността на недвижим имот.

betting

- ['beti¤] n бас: басиране, обзалагане.

betting-shop

- ['beti¤shОp] п кантора на букмейкър.

bettor

- [] better5.

between

- [bi'twi:n] adv. prep между, помежду; ~ ourselves/you and me (само) между нас казано; in ~ междувременно, между, помежду; ~ whiles в промеждутъците, от време на време; far ~ на големи промеждутъци, рядко.

betwixt

- [bi'twikst] nоет..ост. between; ~ and between по средата. пито едното. пито другото; ни риба, ни рак.

bevel

- ['bevъl] n тех. 1. откос, фаска: 2. подвижен винкел; ~ gear конично зъбно колело, ангренаж.

beverage

- ['bevъridj] n питие, напитка.

bevy

- ['bevi] n 1. група (особ. от млади жени); 2. орляк. ято.

bewail

- [bi'weil] v ридая за, оплаквам, окайвам.

beware

- [bi'wЁъ] v (само в imp или inf c of) внимавай, пази се от.

bewilder

- [bi'wildъ] v обърквам, смущавам; озадачавам.

bewilderment

- [bi'wildъmъnt] n смущение, обърканост: озадаченост.

bewitch

- [bi'witsh] v 1. омагьосвам; 2. пленявам, очаровам. омайвам: 3. омотавам, уплитам.

bewitchment

- [bi'witshmъnt] n 1. магия: 2. чар, омая.

bey

- [bei] n ист. бей.

beyond

- [bi'jОnd] prep 1. оттатък, отвъд, от другата страна на: 2. по-далеч от; извън; 3. по-късно от; 4. над, извън, свръх: ~ repair съвсем негоден; непоправим: it is ~ me нe мога да гo проумея; this is ~ a joke това вече минава границите на шегата: ~ praise просто не можеш да го нахвалиш; 4.във вьпрос. \или отр. изр. освен; she has nothing ~ her pension тя няма нищо друго освен пенсията си. [] adv отвъд, оттатък, от другата страна. [] n онзи свят; неизвестното; at the ~ много далеч, накрай света; the back of ~ много отдалечено/недостъпно място, диарбекир.

bezant

- ['bezant] n 1. ист. златна/сребърна монета; 2. арх. орнамент във формата на редица от дискове.

bezel

- ['bezъl] n 1. скосеният край на длето; 2. фасет; 3. гнездо (за камьк на прьстен); 4. жлеб (за стькло на часовници и пр.).

bezique

- [bi'zi:k] n игра на карти за двама/четирима души.

bhang

- [bae¤] n индийски коноп; хашиш.

bi-weeklyy

- [bai'wi:kli] I. а 1. двуседмичен, траещ две седмици; 2. излизащ/ставащ на две седмици/два пъти седмично; II. п двуседмичник (за списание и пр.). [] adv веднъж на две седмици, през седмица; два пъти седмично.

bi-yearly

- [bai'jъli] а, adv (който става/излиза) на две години/през година/два пъти годишно.

biannual

- [bai'aenjuъl] а ставащ/излизащ два пъти годишно.

bias

- ['baiъs] n 1. отклонение; наклон, полегата линия; 2. верев, веревна кройка, диагонален шев; cut on the ~ скроено на верев; ~ binding веревно парче (за порьбване и пр.); 3. предразположение, склонност, интерес; 4. пристрастие (towards, in favour of към, в полза на);) 5. предубеждение (against към); предразсъдък; 6. рад. смесване, сфазиране. [] v (-s-, -ss-.) повлиявам, предразполагам, предубеждавам. [] а диагонален, веревен. [] adv диагонално, косо, на верев, полегато.

bias(s)ed

- ['baiъst] а предубеден. пристрастен.

bib

- [bib] n 1. лигавниче; 2. горната част на престилка. [] v (-bb-) ост. разг. пия много, пиянствувам, къркам.

bibber

- ['bibъ] n пияница, къркач.

bibcock

- ['bibkОk] n канелка, кран.

bibelot

- ['bi:blou] n изящна дреболийка; скъпоценна/антикварна рядкост.

bible

- ['baibl] n 1. библия; 2. настолна книга, ръководство.

biblical

- ['biblikъl] а библейски.

bibliographer

- [bibli'Оgrъfъ] n библиограф.

bibliography

- [bibli'Оgrъri] n библиография, книгопис.

bibliomania

- [bibliъ'meiniъ] n мания за събиране/колекциониране на книги, библиомания.

bibliophile

- ['bibliъfail] n колекционер на книги, библиофил.

bibliopole

- ['bibliъpoul] n продавач на редки и ценни книги, букинист.

bibulous

- ['bibjulъs] а който много пие.

bicameral

- [bai'kaemъrъl] а двукамарен (за парламент).

bicarbonate

- [bai'ka:bъneit] n 1. хим. бикарбонат; 2. простонар. сода бикарбонат (и ~ of soda).

bicentenary

- [baisen'ti:nъri] I. а двестагодишен; II. п двестагодишнина.

bicentennial

- [baisen'teniъl] I. а 1. двестагодишен; 2. ставащ/случващ се на двеста години: II. п (чествуване на) двестагодишнина.

bicephalous

- [bai'sefъlъs] а бот., зоол. двуглав.

biceps

- ['baiseps] n анат. двуглав мускул, бицепс.

bicker

- ['bikъ] v 1. карам се, препирам се, дърля се; 2. ромоля. бълбукам; потраквам: плющя, шибам (за дь.жд); 3. пост. мъждукам, трепкам, припламвам. [] n врява, караница, препирня.

bicolour

- ['bai,kAlъ] а двуцветен.

biconcave

- [bai'kОnkeiv] а двойно вдлъбнат.

biconvex

- [bai'kОnveks] а двойно изпъкнал.

bicuspid

- [bai'kлspid] а анат. преден/лъжлив/малък кътник.

bicycle

- ['baisikl] n велосипед, колело. [] v яздя/карам колело/велосипед.

bicyclist

- ['baisiklist] n велосипедист.

bid

- [bid] v (bade [baed, beid];bid [bid], bidden [bidn]) 1. ост. поет. казвам, заповядвам, нареждам; to ~ farewell/goodbye сбогувам се, прощавам се; 3. (рt, pp bid) предлагам цена, наддавам (при тьрг); карта анонсирам; 4. ост. nokaнвaм; ~den guest поканен/ зван гост; to ~ defiance to ост. държа се предизвикателно с, проявявам неподчинение към; to ~ fair to (с inf) обещавам/давам изгледи да; to ~ up покачвам цена чрез наддаване (на тьрг). [] n 1. предлагане на цена; предложена цена, оферта (на тьрг), 2. ам. разг. покана; 3. карта анонс; 4. опит, начинание; усилие; призив; to make a ~ for sympathy правя опит да спечеля съчувствие.

biddable

- ['bidъbl] а 1. послушен, покорен; 2. бридж обявим (за цент).

bidden

- [] вж. bid.

bidder

- ['bidъ] n лице, което наддава на търг; the highest ~ лице, което предлага най-висока цена (на тьрг).

bidding

- ['bidi¤] n 1. наддаване (на тьрг), 2. карти обявяване, анонс; 3. покана, призив; 4. заповед.

biddy

- ['bidi] n 1. разг. чистачка; 2. sl. жена.

bide

- [baid] v ост. стоя, оставам; to ~ o.'s time изчаквам благоприятен случай/удобен момент; чакам да му дойде времето.

biennial

- [bai'eniъl] I. а 1. двугодишен; 2. който става през година; II. n 1. биенале; 2. бот. двугодишно растение.

bier

- [biъ] n носило/поставка за ковчег; прен. гроб.

biff

- [bif] n sl. силен удар/плесница. [] v sl. цапвам, фрасвам.

biffin

- ['bifm] n готв. тъмночервена ябълка.

bifid

- ['baifid] а бот. разделен/разцепен на две части, двуделен.

bifocal

- [bai'foukl] а двуфокусен, бифокален.

bifocals

- [bai'fouklz] n pl бифокални очила.

bifurcate

- ['baifъkeit] v раздвоявам се, разклонявам се (за дьрво, реки. пьт и пр.).

bifurcation

- [baifъ'keishn] n раздвоение, разклонение, вилка.

big

- [big] а 1. голям, едър, висок; наедрял; прен. значителен, крупен; the B- Four пол. Четиримата големи; 2. силен, висок (за глас); 3. важен, виден; надменен, надут; ~ bug/Chief/Daddy/gun/noise/pot/shot/wig sl. важна особа, голямаклечка.големец; ~ talk/words самохвалство; големи приказки; ~ head разг. самомнение; самомнителен/тщеславен човек; 4. порасъл, възрастен;5. щедър, великодушен, благороден; 6. бременна (и ~ with child); 7. главен, важен; the ~ issue най-спорният/оспорваният въпрос; too ~ for o.'s boots/breeches/shocs главозамаян, самонадеян, възгордял се; to come/go over ~ имам успех, правя голямо впечатление.

big Ben

- ['big' ben] n (камбаната на) часовниковата кула на сградата на Английския парламент.

big horn

- ['big'hО:n] n сев.-ам. дива овца.

big mouth

- ['bigmauҐ] n самохвалко, бърборко.

big tree

- ['big tri:] n ам. бот.гигантска секвоя.

big-hearted

- ['bigha:tid] а щедър, великодушен, с широко сърце.

bigamist

- ['bigaemist] n двуженец.

bigamous

- ['bigъmъs] а двубрачен.

bigamy

- ['bigъmi] n двубрачие, двуженство, бигамия.

bight

- [bait] n 1. въжена примка; 2. завой, извивка, чупка (на река, бряг и пр.).

bigot

- ['bigъt] n сляп привърженик, тесногръд човек, фанатик.

bigoted

- ['bigъtid] а фанатичен, тесногръд; предубеден.

bigotry

- ['bigъtri] n прекалена/сляпа набожност, фанатизъм, тесногръдие.

bijou

- ['bi:ju:] n фp.(pl-x [-z]) скъпоценност, накит, бижу. [] а мъничък; изящен, съвършен.

bijouterie

- [bi'ju:tъri:] n фр. скъпоценности, украшения, бижута.

bike

- [baik] n разг. ськр. от 1. велосипед; 2. моторетка; 3. мотоциклет. [] v карам велосипед/моторетка/мотоциклет.

bikini

- [bi'ki:ni] n 1. бански костюм бикини; ~ briefs дамски пликчета бикини.

bilabial

- [bai'leibiъl] фон. I. а двуустен, билабиален; II. n билабиален звук.

bilateral

- [bai'laetъrъl] а двустранен.

bilberry

- ['bilbъri] n бот. боровинка (Vaccinium myrtillus).

bilboes

- ['bilbouz] n pl дълги железни вериги, окови.

bile

- [bail] n 1. физиол. жлъчка (течност); 2. жлъчно заболяване; 3. прен. злъч. злоба, яд; раздразнителност.

bilge

- [bildj] n 1. мор. най-широката част на дъното на кораб; 2. ~-water; 3. sl. глупости, безсмислици; 4. най-издутата част на буре. [] v пробивам се), пропускам вода (за дьно на кораб); 2. издувам се, подувам се.

bilge-water

- ['bildj.wОtъ] n мрьсна/воняща трюмна вода.

bilharziasis

- [bilha:'ziъsis] n мед. хронично заболяване, причинено от глисти/тении и пр.

biliary

- ['biliъri] а физиол. жлъчен.

bilingual

- [bai'li¤gwъl] I. а двуезичен; II. п човек, говорещ два езика като родни.

bilious

- ['biliъs] а 1. жлъчен; 2. страдащ от жлъчка; 3. прен.злъчен, заядлив; избухлив, раздразнителен.

bilk

- [bilk] v 1. замъквам, завличам, измъквам се, без да платя на (някого), he ~ed us out of the money той се измъкна, без да ни плати; 2. измъквам се/из-плъзвам се от (преследвачи); 3. спирам (развитие на нещо); разбивам (надежди и пр.).

bilker

- ['bilkъ] n измамник, мошеник.

bill

- [bil] n 1. сметка (за доставени стоки, извьршени услуги и пр.); фактура; ~ of quantities проектодокументация, проектосметка; 2. ~ of exchange полица, менителница; разписка; 3. законопроект; to pass/reject a ~ приемам/отхвърлям законопроект; 4. юр. иск; 5. бюлетин, циркуляр; 6. обява, обявление, афиш, плакат; програма (за театьр, концерт и пр.), to head/top the ~ името ми е с едри букви на първо място в афиша; 7. списък, инвентар; 8. ам. банкнота; 9. забавление; програма; to change the (play-) ~ сменям обявената програма; to fill the ~ задоволявам, подхождам, достатъчен съм; отговарям на изискванията; свършвам работа. [] v 1. обявявам, разгласявам, афиширам; ~ed to appear as обявено е, че ще играе в ролята на; 2. разлепям афиши; 3. правя списък; 4. изготвям сметка; 5. изпращам сметка. [] n 1. човка, клюн; 2. връх на котва; 3. козирка. [] v целуваме се с човки; прен. разменяме си милувки/целувки, гукаме си (и to ~ and coo). [] n 1. ист. бойна брадва със закривено острие; 2. billhook.

bill of entry

- ['bilъv'entri] n митническа декларация.

bill of fare

- ['bilъv'fЁъ] n меню, листа; прен. програма.

bill of health

- ['bilъv'helҐ] n мор. удостоверение за здравословното състояние на екипажа преди и по време на пътуването; a clean ~ 1) удостоверение, че няма инфекциозно заболяване на борда; 2) прен. добра оценка/характеристика; a foul ~ мор. неудовлетворително санитарно състояние на кораб.

bill of indictment

- ['bilъvin'daitmъnt] n обвинителен акт.

bill of lading

- ['bilъv'leidi¤] n тьрг. товарителница.

bill of sale

- ['bilъv'seil] n документ за прехвърляне на собственост.

bill-poster

- ['bilpoustъ, -stikъ] n разлепвач на афиши.

billboard

- ['bilbО:d] n ам. дъска/табло за обяви/афиши.

billet

- ['bilit] n 1. воен. разквартировъчен билет; 2. Обик pl квартири за войници; 3. разг. работа, служба, длъжност, пост; 4. бележка. [] v разквартирувам (войници в град. кьща и пр.). [] n 1. дърво, пън. цепеница; 2. метална пръчка: ост. палка.

billet-doux

- ['bilei'du:] n (pl billets-doux [-'du:(z)]) фр. любовно писмо.

billfold

- ['bilfould] n ам. портфейл (за банкиоти).

billhead

- ['bilhed] n бланка на търговска фирма за изпращане на сметки.

billhook

- ['bilhuk] n овощарско сечиво за кастрене на дървета.

billiards

- ['biliъdz] n pl с гл. а sing билярд.

billingsgate

- ['bili¤zgeit] n вулгарен език, ругатни, хокане.

billion

- ['biliъn] n 1. билион; 2. ам. милиард.

billionaire

- [.biljъ'nЁъ] n ам. милиардер.

billon

- ['bilъn] n 1. нископробно сребро, билон; 2. монета от билон.

billow

- ['bilou] n огромна морска вълна;рl поет. вълни, талази, море (и прен.). [] v 1. издигам се/нося се на талази; 2. издувам се.

billowy

- ['biloui] а 1. издигащ се на талази; 2. вълнист. хълмист (за местност); 3. бухлат.

billy

- ['bili] n туристическа тенджерка/съдинка за храна.

billy-can

- ['bilikaen] billy.

billy-goat

- ['biligout] n козел.

billy-o

- ['biliou] n: like ~ разг. силно, много, здравата.

billycock

- ['bilikОk] n ост. шапка, бомбе.

billyh

- [] n ам. тояга, пръчка, палка.

biltong

- ['bilto¤] n сушено на слънце месо, пастърма.

bimetallic

- [baimi'taelik] а 1. двуметален; 2. ик. с двойна метална валута.

bimetallism

- [bai'metъlizm] n ик. двойна метална валута, биметализъм.

bimillenary

- [baimi'li:nъri] n период от две хилядолетия; двехилядна годишнина.

bimonthly

- [bai'mлnҐli] I. а 1. двумесечен; 2. излизащ/ ставащ/провеждан два пъти месечно; 3. излизащ/ стaващ/провеждан през месец/на всеки два месеца; II. п периодично издание, излизащо през месец/два пъти месечно. [] adv двумесечно, на всеки два месеца; два пъти месечно.

bin

- [bin] n 1. съд, сандък (за сьхраняване на хляб. брашно, жито, вьглища и пр.); 2. отделение/помещение за бутилирани вина: 3. кофа за боклук; 4. конопена торба за бране на хмел.

binary

- ['bainъri] а 1. двоен, удвоен; ~ measure муз. двувременен такт; ~ compound хим. двуелементно съединение; 2. разположен на чифтове; 3. двучленен; 4. мат. двоичен; ~ digit вж. bit; 5. ~ (star) астр. двойна звезда.

binate

- ['baineit] а бот. растящ на чифтове; срепщуположен (за листа).

bind

- [baind] v (bound [baund]) 1. връзвам. свързвам; привързвам: стягам, пристягам (down to, on); 2. заклещвам (се): възпрепятствувам; възпрепятствуван съм; 3. превързвам рана (up); 4. подвързвам (книга и пр.); 5. стягам(се),втвърдявам_(се)(за тесто, бетон и пр.); сковавам се (от студ); споявам; stones bound together with cement зациментирани камъни: 6. затягам, запичам (стомах); 7. sl, досаждам, отегчавам; 8. задължавам, изисквам, обвързвам (със закон и пр.); to ~ o.s. to поемам задължение/задължавам се да; to be bound to длъжен съм/принуден съм да, непременно трябва да/ще; bound to be defeated обречен на поражение, непременно ще бъде победен; 9. обточвам, обтакам (одеяло, килим и пр.); обшивам, обковавам (с метал и пр.); 10. потвърждавам, подсигурявам, скрепявам (сделка и пр.); 11. sl. оплаквам се, роптая. [] n 1. връзка, свръзка; свързване; 2. муз. легато; in a~ ам. sl, в затруднение.

binder

- ['baindъ] n 1. книговезец; 2. папка; 3. средство за свързване/спояване (на лента, цимент, смола и пр.), 4. сноповръзвачка; 5. стр. напречна свързваща греда; 6. стр. ребро, половин тухла.

bindery

- ['baindъri] n подвързвачница, книговезница.

binding

- ['baindi¤] n 1. привързване, притягане; 2. подвързване; подвързия, корица; 3. материал за подвързия; 4. спойка; 5. кант; лента, ширит, галоп и пр.; 6. ремъци за притягане на ски, биндунги; 7. тех. обръч; 8. прен. задължение. обвързване.

binding energy

- ['baindi¤.enъdji] n физ. енергията. необходима за разбиването на атома/атомното ядро.

bindings

- [] а 1. стягащ, притягащ; 2. спояващ; 3. обвързващ; задължитeлен 4. мeд. запичащ.

bine

- [bain] n бот. 1. филиз: 2. стебло на увивно растение

binge

- [bincdj] n sl. гуляй.

bingo

- ['bingou] n хазартна игра, подобна на лото.

binnacle

- ['binъkl] n мор. компасна будка/кутия, нактоуз.

binocular

- [bi'nъkjulъ] a 1. служещ си с двете очи; 2. направен за двете очи.

binoculars

- [bi'nъkjulъz] n pl бинокъл.

binomial

- [bai'noumiъl] мат. I. а двучленен, биномен; B. theorem Нютонов бином; II. п бином, двучлен.

binominal

- [bai'nominъl] а двуименен, с две имена; ~ system/nomenclature бот., зоол. научна система/номенклатура. квалифицираща по род и вид (напр. Felis leo лъв, Felis tiger тигър).

bint

- [bint] n sl. обик. презр. момиче; жена.

binucleate

- [bai'njuklieit] а двуядрен.

bioastronautics

- [baiou.aestrъ'nОtiks] n космическа медицина. биокосмонавтика.

biochemical

- [baiou'kemikъl] а биохимичен, биохимически.

biochemist

- [baiou'kemist] n биохимик.

biochemistry

- [baiou'kemistri] n биохимия.

biocide

- ['baiъsaid] n биоцид (пестициди. радиоактикен прах и пр.)

biocoenosis

- [baiousi:'nousis) п (pl -ses [-si:z]) екологична група (стридио находище и пр.).

biodegradable

- [baioudi'greidъbl] а който може да бъде прояден/разрушен (от миkроорганизми и пр.).

bioecology

- [baioui'kОlъdji] n биоекология.

biogenesis

- [baiou'djenisis] n биогенезис.

biographer

- [bai'ъgrъfъ] n биограф.

biographic(al)

- [baiО'graefik(ъl)] а биoгpaфичeH, биoгpaфckи.

biography

- [bai'Оgrъfi] n биография.

biologic(al)

- [baiъ'lОdjik(ъl)] а биологически, биологичен; ~ control биологична борба с бурени и др. вредители; ~ warfare биологична/бактериологична война.

biologist

- [bai'Оlъdjist] n биолог.

biology

- [bai'Оlъdji] n биология.

biometrics

- [baiъ'metriks] n pl с гл. в sing биометрия.

biometry

- [bai'Оmitri] biometrics.

bionics

- [bai'Оniks] n pl с гл. в sing бионика (клон от кимриетикити).

biophysics

- [baiъ'fiziks] n pl с гл. в sing биофизика.

bioscope

- [baiъ'skoup] тocm. биоскоп (название на кинопрожектор).

biota

- [bai'outъ] n флора и фауна на местност.

biotic

- [bai'Оtik] а отнасящ се до живота и живите организми.

bipartisan

- [bai'pa:tizъn] а двупартиен.

bipartite

- [bai'pa:tait] a 1. двустранен (за споразумение и пр.): 2. бот. двуделен.

biped

- ['baiped] I. а двукрак. двуног; II. п двуного животно.

bipinnate

- [bai'pinit] а бот. двойноперест.

biplane

- ['baiplein] n aв. биплан.

bipolar

- [bai'poulъ] а ел. двуполюсен.

biquadratic

- [baikwО'draetik] мат. I. а биквадратен; II. п биквадратно уравнение.

birch

- [bъ:tsh] n 1. бот. бреза (Betula); 2. дървен материал от бреза (и ~ wood): 3. брезова пръчка, сноп от брезови пръчки (за наказание). [] v бия/налагам с брезова пръчка.

birch-rod

- ['bъ:tshrОd] birch 3.

birchen

- ['bъ:tshъn] а брезов; направен от брезови пръчки.

bird

- [bъ:d] n 1. птица, птичка; 2. sl. млада жена, момиче; 3. разг човек, "птица"; a queer/rum ~ чудак, особняк; (strictly) for the ~s безинтересен, банален; ~ is/has flown затворник e избягал; like a ~ охотно, леко. без колебание; to get the ~ освиркват ме, прогонват ме с дюдюкане: уволняват ме; to give the ~ освирквам, прогонвам с дюдюкане; уволнявам; -sofa feather от един дол дренки; a ~ in the bush далечна/несигурна работа; a ~ in the hand нещо сигурно/реално, сигурна работа; to kill two ~s with one stone удрям с един куршум два заека.

bird sanctuary

- ['bъ:d, sae¤ktjuъri] n резерват за птици.

bird's foot

- ['bъ:dzfut] n бoom. звездан (Lotus corniculatus).

bird's-eye

- ['bъidzai] n 1. бom. великденче, вероника; 2. шарка/десесп на дребни точици. [] а 1. гледан отгоре/отдалеко: 2. общ; бегъл: ~ view обширна гледка: обща перспектива: from a ~ view от птичи полет: прен. в общи линии, нашироко

bird's-ncsting

- ['bъ:dznesti¤] n търсене на птичи гнезда (заради яйцата).

bird-bath

- ['bъ:dba:Ґ] n басейнче за птици (в градина, парк и пр.).

bird-call

- ['bъ:dkО:l] n птичи зов/крясък.

bird-fancier

- ['bъ:draensiъ] n любител/колекционер на птици: птицевъд: птицепродавец.

bird-lime

- ['bъ:dlaim] n 1. птичи клей; 2. прен. примамка, уловка.

bird-watch

- ['bъ:dwОtsh] v наблюдавам/изучавам птици в естествената им среда.

bird-watcher

- ['bъ:dwОtshъ] n човек, който изучава навиците на птиците.

birdbrain(ed)

- ['bъ:dbrein(d)] n 1. глупак; 2. лекомислен/вятърничав човек.

birdie

- ['bъ.di] n птиченце, пиленце.

birdman

- ['bъidmaen] n aм. (pl-men) 1. птичар: 2. авиатор.

birdseed

- [bъ:dsi:d] n храна за птици в кафез.

biretta

- [bi'retъ] n четвъртита шапка на католически свещеник.

biro

- ['bairou] n вид химикалка.

birth

- [bъ:Ґ] n 1. раждане, рождение; to give ~ to раждам; прен. пораждам, предизвиквам; by ~ по рождение; equals in ~ равни по произход/потекло; new ~ рел. прераждане: 2. произход, родословие, потекло; благороден произход; person of ~ човек от благороден произход; 3. ост. рожба; 4. прен. начало.

birth certificate

- ['bъ:Ґsъ'tifikit] n свидетелство/акт за раждане.

birth control

- ['bъ;Ґkъn'troul] n 1. мерки за ограничаване на раждаемостта; 2. мерки/средства против забременяване.

birth pill

- ['bъ:Ґpil] n хапче против забременяване.

birth rate

- ['bъ;Ґreit] n раждаемост.

birthday

- ['bъ:Ґdei] n рожден ден; ~ suit шег. голота; in o.'s ~ suit съвършено гол.

birthmark

- ['bъ:Ґma:k] n белег/петно по кожата от рождение.

birthplace

- ['bъ:Ґpleis] n месторождение, родно място.

birthãight

- ['bъ:Ґrait] n юp. право на първородство; унаследено право; законно притежание/право; наследство.

bis

- [bis] adv два пъти, дваж; муз. пак, още веднъж (знак за повторение на пасаж и пр.).

biscuit

- ['biskit] n 1. бисквит; 2. неглазиран порцелан/глинени изделия; 3. светлокафяв цвят.

bise

- [bi:z] n сух северен вятър, духащ откъм Алпите.

bisect

- [bai'sekt] v 1. разрязвам на две. разполовявам; 2. разделям се, раздвоявам се, разклонявам се (за пьт и пр.).

bisection

- [bai'sekshn] n разполовяване.

bisector

- [bai'sektъ] n геом. ъглополовяща, бисектриса.

bisexual

- [bai'sekshuъl] а двуполов.

bish

- [bish] n sl. грешка.

bishop

- ['bishъp] n 1. владика. митрополит, епископ; 2. шахм. офицер; 3. загряно, подсладено и подправено с плодове питие/вино.

bishop sleeve

- ['bishъpsli:v] n широк дамски ръкав, ръкав буфан.

bishopric

- ['bishъprik] n 1. епископия; 2. епископски сан.

bisk

- [] bisquebismuth ['bismъҐ] n хим. бисмут.

bison

- ['baisn] n (pl без изменение) зоол. бизон.

bisque

- ['bisk] n сn. подарена точка/удар и пр. при някои игри. [] n неглазиран бял порцелан (за статуeтки и пр.). [] n 1. гъста крем-супа от дивеч/зеленчуци и пр.; 2. aм. вид сладолед.

bissextile

- [bi'sekstail] I. а високосен; II. п високосна година.

bister

- [] bistre.

bistoury

- ['bistъri] n мед. малък хирургически нож, скалпел.

bistre

- ['bistъ] n фp. изк. 1. бистър (боя), 2. тъмнокафяв цвят.

bistro

- ['bistrou] n малък бар/ресторант; механа, кръчмичка.

bisulphate

- [bai'sъlfeit] n хим. бисулфат, кисел сулфат.

bit

- [bit] n 1. късче, парченце; хапка; частица, мъничко, малко; a ~ малко нещо, леко, мъничко; ~ by ~ бавно, постепенно, малко по малко; not a ~ ни най-малко, никак: a little ~ мъничко; a ~ at a time постепенно, малко по малко; a ~ much малко множко; the whole ~ всичкото. цялото; every ~ напълно, изцяло; всичкото; a ~ of (a) доста; he is a ~ of a coward той си е страхливичък; it took a ~ of thinking доста трябваше да се помисли; a ~ of all right разг. много приятен, бива го. няма грешка (за човек), a ~ (of stuff) .sl. млада жена, девойка, "парче"; to do o.'s ~ давам своя дял за/принос към (кауза и пр.); 2. разг. дребна монета; aм. 12.5 цента; 3. ~ (part) малка роля в пиеса/филм. [] n 1. металната част на юзда, мундщук; to take the ~ between o.'s teeth освобождавам се от контрола на ездача (за кон); преn. вирвам глава, отхвърлям властта на някого, решавам сам да се оправям; 2. прен. пречка, юзда, контрол; 3. част от сечиво, която реже/пробива; свредел, бургия, металната част на брадва и пр.; мин, длето; 4. част на ключа, която влиза в ключалката. [] v. 1. прен. възпирам, въздържам, слагам юзда на, обуздавам. [] вж. bite. [] n {ськр. от binary digit) двоична единица информация (при компютри и пр.), бит.

bitch

- [bitsh] n 1. кучка; женска лисица, вълчица; 2. коварна/зла/деспотична жена; вулг. развратница, "кучка"; 3. неприятно нещо: противен човек; 4. оплакване. [] v 1. злобен/несправедлив съм: 2. разг. оплаквам се, роптая.

bitchy

- ['bitshi] а 1. разг. зъл: раздразнителен; 2. развратен, неморален.

bite

- [bait] v (bit [bit] ; bit, bitten [bitn]) 1. захапвам; хапя, ухапвам; гриза; to ~ the dust падам повален/победен, умирам: to ~ o.'s lips прехапвам устнй (oт вьлнение, яд, за да не npuxна от смях и пр.); what is biting you? какво тe тревожи/мьчи/гризе? to have s.th. to ~ on прен. имам нещо определено да върша/проучвам; 2. захапвам въдицата, кьлва; прен. оставям се да ме подведат, лапвам вьдицата; 3. жиля, ужилвам, ощипвам: 4. попарвам (за слана); 5. разяждам (за киселина) (обик. с in) 6. изк. ецвам, гравирам: 7. паря, смъдя, лютя: 8. скачвам се, закачвам се, скопчвам се: the wheels ~ won't ~ колелата боксуват: once bitten twice shy парен каша духа; bitten with обхванат/заразен от (ентусиазьм и пр); bite at посягам да захапя/ухапя; bite off отхапвам; I could ~ my tongue off съжалявам/пукам се от яд (не сьм казал нещо); to ~ s.o.'s head/nose off отговарям рязко/гневно на някого. [] n 1. ухапване. ужилване, ощипване: 2. ухапано/ ужилено място: 3. хапка: хапване: to have a ~ хапвам си малко: without ~ or sup ни ял, ни пил: 4. остьр/парлив вкус: прен. острота, парливост, язвителност (на стил и пр.): 5. кълване (по вьдицата за риоа), 6. тех. скачване. закачване. захващане, скопчване: зъболекарство захапка: [] to put the ~ on s.o. aм sl, измъквам пари от някого.

biter

- ['bailъ] n животно/човек. който хапе: the ~ bit сам се хващам в капана си. измамникът бива изигран

biting

- ['baiti¤] a 1. парлив, щипещ, остър, лют (за вя-тър студ и пр.); 2. остър, болезнен; 3. язвителен, саркастичен.

bitten

- [] вж. bite.

bitter

- ['bitъ] а 1. горчив (и прен.); 2. остър, мъчителен, тежък; ~ poverty крайна мизерия/беднота; 3. рязьк, жесток; 4. злобен, злостен; безмилостен, непримирим, ожесточен; to the ~ end докрай, до последна възможност; до смъртта. [] n 1. горчивина; to take the ~ with the sweet прен. приемам нещата както дойдат; 2. горчива бира; 3. обик. рl подправени с пелин и пр. напитки (за апетит и пр.). [] adv 1. горчиво; 2. хапливо, рязко, жестоко; it is ~ coldd ужасно е студено.

bitter-sweeet

- ['bitъswi:t] а горчиво-сладък (и прен.). [] n 1. примесена с горчивина сладост; 2. бот. червено кучешко грозде, разводник (Solanurn dulcamara).

bitterly

- ['bitъli] adv горчиво; горко, с горест/мъка; ядно. злобно.

bittern

- ['bitъn] n утайка в солници.

bitterness

- ['bitъnis] n 1. горчивина, мъка; 2. острота, рязкост, язвителност.

bitumen

- ['bitjumъn] n минерална смола; битум (вид исфалт).

bituminizee

- [bi'tju:minaiz] v асфалтирам; превръщам в битум.

bituminous

- [bi'tju:minъs] а асфалтов; съдържащ битум.

bivalent

- [bai'veiliъnt] а двувалентен.

bivalve

- ['baivaelv] зоол. I. а двучерупков: II. п двучерупково мекотело (мида, стрида и пр.).

bivouaac

- ['bivuaek] n бивак, лагер.

bivouac

- [] v разполагам се за кратко време на открито за нощуване; лагерувам.

bivvy

- ['bivi] n sl. подслон: заслон; малка палатка.

biz

- [biz] sl. business.

bizarre

- [bi'za:] а странен, особен, чудат; ексцентричен; фантастичен.

blab

- [blaeb] v (-bb-) дрънкам, бърборя, дърдоря: раздрънквам, издавам (тайни и пр.). [] n дрънкане, бръщолевене; раздрънкване, плещене.

blabber

- ['blaebъ] n дърдорко, дрънкало(и blabbermouth).

blacboard

- ['blaekbО:d] n черна дъска (училищна).

black

- [blaek] а 1. черен; тъмен, потъмнял; ~ in the face with rage, etcc. позеленял от яд/гняв и пр.; 2. тъмен, мрачен; 3. черен, чернокож, негърски; B. Belt ам. област, населена предимно с негри: 4. мургав, смугъл, тъмнокож; 5. лош, зъл; зловреден; 6. зловещ, злокобен, прокобен: 7. навъсен, ядосан, сърдит; 8. тъмен, нечист, мрьсен; позорен, престъпен (за постьпки, деяние и пр.); 9. непозволен, незаконен; 10. обявен за бойкотиран. [] n 1. черен цвят, черно: 2. черна материя, черно облекло, траур: 3. черно петно; нещо черно: сажда: 4. агр. чернилка: 5. тьрг.. актив: in the ~ 1) без загуба; 2) платежоспособен; 6. черен, чернокож, негър. [] v 1. начерням, почерням; прен. черня, петня: 2. лъскам/мажа с черна боя (обувки и пр.); 3. боядисвам в черно; 4. обявявам бойкот на (стоки и пр.).

black Death

- ['blaek'deҐ] n ист. чумната епидемия в Европа (XIV в.)

black Maria

- ['blaekmъ'raiъ] n затворническа кола.

black Monk

- ['blaekrnл¤k] n бенедиктински монах.

black Muslim

- ['blaek'mлzlim] n член на терористична негърска мюсюлманска организация.

black Panther

- ['blaek'paenҐъ] n ам. член на екстремистка негърска организация.

black and blue

- ['blaekъn,'blu:] а покрит със синини: to beat s.o. ~ бия някого до посиняване.

black and white

- ['blaekъn,wait] I. a 1. черно-бял (за филм, снимки и пр.): 2. написан, напечатан; 3. състоящ се само от крайности/противоположности; II. п 1. черно-бял филм/снимка/рисунка и пр.; 2. бяло и черно, противоположности, крайности; in ~ написано на книга, черно на бяло.

black art

- [' blaek 'a:t] n магия.

black box

- ['blaekbОks] n 1. aв. електронно устройство, записващо техническите данни по време на летене; 2. електронно устройство с непознат вътрешен механизъм.

black bread

- ['blaekbred] n ръжен хляб.

black coffee

- ['blaek, kОfi] n силно кафе без мляко/сметана.

black dog

- ['blaekdОg] n мрачно настроение, униние; цупене.

black earth

- ['blaekъ:Ґ] n чернозем.

black eye

- ['blaekai] n 1. посиняло от удар око; 2. ам. лоша репутация.

black flag

- [' blaek ,faeg] n ист. знаме на пиратски кораб.

black frost

- ['blaek, frОst] n сух студ (без скреж).

black gold

- ['blaek.gould] n aм петрол.

black hole

- ['blaekhoul] n 1. ост. карцер; 2. астр. черна дупка.

black letter

- ['blaekletъ] n печ. едър украсен готически шрифт.

black list

- ['blaeklist] n 1. черен списък; 2. списък на заподозрени/съмнителни лица.

black magic

- ['blaek.maedjik] n магия, магьосничество.

black mark

- ['blaek'ma:k] n уч. забележка; черна точка; минус.

black market

- ['blaek'ma:kit] n черна борса.

black marketeer

- ['blaekma:ki'tiъ] n черноборсаджия.

black nightshade

- ['blaek'naitsheid] n бот. черно кучешко грозде (Solanium nigrum).

black pepper

- ['blaekpepъ] n черен пипер.

black pudding

- ['blaek'pudi¤] n готе. кървавица.

black sheep

- ['blaek'shi:p] n 1. дискредитиран член на семейство/група и пр.: неудачник, черна овца"; 2. безделник, негодник.

black spot

- ['blaekspъt] n опасно/трудно място: място/ кръстовище, където стават много злополуки и пр.

black widow

- ['blaek'widou] n вид отровен американски паяк (Latrodectus mactans).

black-beetle

- ['blaekbi:tl] n зоол. хлебарка.

black-coat(ed)

- ['blaek,kout(id)] а : the ~ classes/workers чиновници, служители.

black-eyed Susan

- ['blaekaid'suzn] n бот. рудбекия.

black-jack

- ['blaekcdjaek] n 1. накатранен кожен съд за пиене на вино; 2. пиратско знаме; 3. вид палка: 4. вид сфалерит: 5. вид игра на карти.

black-list

- [] v вписвам (някого) в черния списък.

black-out

- ['blaekaut] n 1. затъмнение (при вьздушна отбрани и пр.)'; 2. временно прекъсване на тока: 3. краткотрайно загубване на памет/зрение/съзнание; 4. театр, краткотрайно затъмняване на сцената; 5. рад. загубване; заглушаване.

black-rust

- ['blaek'rлst] n агр. ръжда по житните растения.

blackamoor

- ['blaekmО:] n тъмнокож човек, особ. негър.

blackball

- ['blaekbО:l] v 1. гласувам против; 2. отхвърлям; отстранявам, отлъчвам.

blackberry

- ['blaekbъri] n къпина (храст и плод) (Rubus); as common/plentiful/thick as blackberries много, колкото щеш, с лопата да ги ринеш.

blackbird

- ['blaekbъ:d] n 1. кос; 2. ист. негър, отвлечен и продаден като роб.

blackbirding

- ['blaekbъ:di¤] n иcm. търговия с негри, отвлечени като роби.

blackcap

- ['blaekkaep] n зоол. черноглаво коприварче (Sylvia atricapilla).

blackcock

- ['blaek.kОk] n зоол. мъжки тетрев.

blackdamp

- [' blaek ,daemp] n лши. рудничен газ, гризу.

blacken

- ['blaekъn] v 1. почерням, начерням; опушвам; 2. черня, очерням, злословя по адрес на; 3. почернявам, потъмнявам; помрачавам се.

blackgardly

- ['blaegъdli] a подъл, безчестен; неморален.

blackguard

- ['blaekga:d] n подлец, мерзавец, негодник. [] v ругая, хуля, обсипвам с ругатни.

blackhead

- ['blaekhed] n младежка пъпка (особ. нa лицeто).

blacking

- ['blaeki¤] n черна боя; боя запечка; вакса за обувки.

blacklead

- ['blaekled] n графит за моливи: боя за печка.

blackleg

- ['blaekleg] n 1. рaзг. мошеник, измамник (особ. в игpu, сьстезания и пр.), 2. стачкоизменник. [] v 1. лъжа, мамя (в игри и пр.); 2. изменям на кауза.

blackmail

- ['blaekmeil] n 1. изнудване, шантаж; 2. пари, взети с изнудване. [] v изнудвам, шантажирам.

blackmailer

- ['blaekmeilъ] n изнудвач, шантажист.

blackness

- ['blaeknis] n 1. чернота: тъмнина; 2. мрачност; 3. злина.

blackout

- [] v 1. затъмнявам; 2. заглушавам (радиопредаване): 3. зачерквам, заличавам, изличавам; 4. забранявам.

blackshirt

- ['blaekshъ:t] n италиански фашист.

blackspiith

- ['blaeksmiҐ] n ковач.

blackthorn

- ['blaekҐО:n] n 1. бот. трънка (Prunus spinosa); 2. тояга/бастун от трънка.

blacktop

- ['blaektОp] n ам. шосейна асфалтова настилка.

blackwater fever

- ['blaekwОtъ'fi:vъ] n вид тропическа малария.

blacky

- ['blaeki] n sl. негър.

bladder

- ['blaedъ] n 1. анат. мехур; торбичка; 2. анат. пикочен мехур; 3. зоол. плавателен мехур: (на риба ); 4. плондер; 5. прен. дърдорко.

bladder-kelp

- ['blaedъkelp] n вид морско водорасло.

bladdery

- ['blaedъri] а мехурест, надут, издут.

blade

- [bleid] n 1. лист, стрък(че) (на трева, житно растение)'; corn in the ~ неизкласили жита/ниви; 2. бот. петура (на лист)'; 3. острие на нож/сабя и пр.; (razor-) ~ бръснач, (ножче за) самобръсначка; 4. анат. плешка (и ~-bone); 5. перка за гребло; 6. предната част на езика: 7. веселяк; 8. крило на семафор: перка на вентилатор/воденично колело и пр.; 9. авт. чистачка (на предното стькло).

blaeberry

- ['bleibъri] n боровинка.

blah(-blah)

- [bla;(bla:)] n глупости, празни приказки, дрън-дрън.

blain

- [blein] n пришка; цирей; възпалено място.

blamable

- ['bleimъbl] а заслужаващ порицание, осъдителен.

blame

- [bleim] v 1. виня, обвинявам, укорявам, порицавам, критикувам остро: 2. стоварвам вината/ отговорността върху; държа отговорен: to be to ~ заслужавам порицание, виновен съм; to ~ s.o. for s.th., to ~ s.th. on s.o. държа някого отговорен за нещо, стоварвам вината за нещо върху някого; you have only yourself to ~ ти си си виновен, на себе си трябва да се сърдиш. [] n 1. вина, отговорност; the ~ is mine/lies with me вината e моя, аз съм виновен; to bear/take the ~ нося/поемам вината/отговорноетта: to lay/put/ cast the ~ on s.o./at s.o.'s door стоварвам вината върху някого; 2. упрек, остра критика, порицание.

blameful

- ['bleimful] а виновен, заслужаващ укор/порицание.

blameless

- ['bleimlis] а невинен; безукорен, безупречен.

blameworthy

- ['bleimwъ:i] blameful.

blanch

- [bla:ntsh] v 1. беля, избелвам, обезцветявам; 2. обелвам (бадеми и пр.) чрез попарване; 3. потапям (храни) във вряла вода; 4. обварявам (мляко, месо и пр.); 5. лишавам (растение) от светлина; 6. пребледнявам, побелявам; излинявам; 7. метал, придавам сребрист блясък на (чрез киселини и пр.), калайдисвам; to ~ over прен. замазвам, смекчавам, омаловажавам (вина и пр.).

blancmange

- [blъ'mО¤j] n фр. желиран крем от нишесте и подправки.

bland

- [blaend] а 1. любезен, мил, приветлив; ласкав; мек; 2. мек, успокоителен, лек (за вьздух, питие, храпа); 3. спокоен, невъзмутим; 4. вял, безинтересен, скучен; посредствен.

blandish

- ['blaendish] v лаская; коткам; предумвам чрез ласкателство.

blandishment

- ['blaendishmъnt] n обик. pl ласкателство; предумване, коткане.

blank

- [blae¤k] а 1. празен, бял, неизписан, непопълнен (за лист и пр.); 2. празен, незастроен; 3. празен, халосен (за патрон), 4. безизразен, безразличен, равнодушен, безучастен (за поглед и пр.), 5. еднообразен, безинтересен. скучен; 6. объркан, озадачен; 7. неримуван (за стих); ~ verse бели стихове; 8. пълен, абсолютен; 9. сляп, зазидан (за врата, прозорец). [] n 1. празно място (на страница и пр.); 1. празнина, празнота, празно пространство; пустота; 3. пропуск; 4. тире/звездичка/многоточие вместо пропусната/подразбираща се дума в текст: 5. бланка, формуляр; 6. непечеливш билет; to draw ~ изтеглям празно; прен. претърпявам неуспех, удрям на камък; 7. изрязан, но недооформен къс метал/дърво (за монета, ключ и пр.)', [] my mind was a complete ~ не можех да си спомня абсолютно нищо, всичко беше изличено от съзнанието ми. [] v 1. затъмнявам; скривам от погледа; 2. сп. побеждавам на нула; 3. губя се, заглъхвам, чезна (за звук) (обик. с out).

blank cheque

- ['blae¤k'tshek] n 1. чек с непопълнена сума; 2. carte blanche.

blanked

- ['blaenkt] blankety.

blanket

- ['blaenkit] n 1. одеяло: ~ stitch шев/бод за поръбване/обшивка на одеяла; born on the wrong side of the ~ незаконороден: 2. чул, покривало (за кон и пр.); 3. тежък слой от облаци/мъгла/сняг и пр.; 4. геол. нанос, горен пласт; wet ~ човек, който разваля настроението/удоволствието на другите; to put a wet ~ on действувам като студен душ на. [] а всеобхващащ, цялостен: всестранен; повсеместен; групов: общ; безразборен (за бомбардировка). [] v 1. завивам/покривам с одеяло; 2. потулвам; потушавам; задушавам; премълчавам (вьпрос, скандал и пр.).

blankety

- ['blae¤kiti] а евф. проклет, пуст, ваджишки.

blankly

- ['blae¤kli] adv 1. безизразно, безучастно; 2. окончателно, категорично, изрично.

blankncss

- ['blae¤knis] n 1. обърканост; 2. объркано/смаяно/слисано изражение; 3. празнота, пустота.

blanky

- ['blaenki] blankety.

blanquette

- [blam'ket] n фр. готв. вид фрикасе.

blare

- [blЁъ] n 1. силно/рязко свирене; гърмене; тръбене; трясък; рев; 2. яркост на цветовете; 3. помпозност, пищност. [] v свиря; гърмя, тръбя; прогърмявам; разтръбявам (новини и пр.).

blarney

- ['bla:ni] n 1. ласкателство, умилкване; 2. празни приказки; шашми. [] v лаская, умилквам се около; залъгвам, придумвам.

blase

- ['bla:'zei] a фp. преситен (от удоволствия и пр.).

blaspheme

- [blaes'fi;m] v 1. богохулствувам; 2. хуля, петня. черня, ругая.

blasphemer

- [blaes'fi:mъ] n 1. богохулник; 2. злословник, клеветник.

blasphemous

- ['blaesrimъs] а богохулен, сквернословен, неприличен; 2. който хули/петни/ругае.

blasphemy

- ['blaesfimi] n 1. богохулство; 2. хули, клевети; ругатни.

blast

- [bla:st] n 1. силен вятър, бурен пристъп на вятър; порив; напън; 2. звук на духов инструмент; силно изсвирване на свирка/клаксон и пр.; 3. метал, силна въздушна струя; тяга във висока пещ: in ~ в действие, работещ: out of ~ не в действие, не работещ (за висока пещ ); in full ~ разг. с пълна пара/капацитет; 4. силна (въздушна) струя при експлозия; взрив. детонация: прен. разг. остро порицание; 5. заряд; 6. болест, напаст (по растения и животни); 7. отвратително нещо. [] v 1. взривявам; 2. свиря силно, гърмя (за инструмент ); 3. поразявам, попарвам, изсушавам (растения и пр.); прен. разрушавам, разбивам, унищожавам: опозорявам; 4. порицавам остро; .sl. проклинам, пращам по дяволите; ~ you дявол да те вземе. върви по дяволите; да те порази господ.

blast furnace

- ['bla:st'fъnis] n метал, висока пещ.

blast-off

- ['bla:stОf] n излитане/изстрелване/стартиране на космическа ракета/кораб и пр. [] v излитам, стартирам (за космическа ракета и пр.), изстрелвам космическа ракета и пр.

blasting

- ['bla:sti¤] n 1. взривяване; 2. поразяване, повреждане (на растсчич и пр.), 3. шумно/гръмко свирене на радио и пр.

blatant

- ['bleitъnt] а 1. шумен, крещящ. креслив; 2. безсрамен, безочлив; натрапчив, нахален; 3. очевиден, очебиен.

blather

- ['blaeъ] blether.

blazc

- [] v 1. блестя, сияя, светя; пламтя; избухвам в пламъци, лумвам (up); 2. излъчвам силна светлина/топлина; 3. горя (with от гняв, вьзмущение и пр.), избухвам; пламвам (with от гняв и пр.)', blaze away 1) горя буйно, пламтя; 2) стрелям/ обстрелвам непрекъснато (с пушки и пр.); 3. работя/говоря непрекъснато/усилено/с жар; blaze forth 1) избухвам, разгарям се; 2) блясвам, засиявам; blaze out 1) пламвам, светвам; 2) загасвам.догарям

blaze

- [] n 1. светло петно на челото на кон/крава и пр.; 2. маркировка (на дъpвema в гори). [] v маркирам, поставям маркировъчни знаци (на дьрвети и пр.), to ~ a trail/path/way пробивам/проправям път (и проч.). [] v оповестявам. разгласявам, разтръбявам (и с about, abroad, forth).

blazer

- ['bleizъ] n 1. леко сако/жакет/яке (уч. униформено, сп. отборно ); 2. едноцветно сако, различно по цвят от панталоните.

blazing

- ['bleizi¤] а 1. ярък, пламтящ, палещ: 2. ослепителен, крещящ; 3. очебиен; a ~ scent лов. силна/прясна следа.

blazon

- ['bleizn] а 1. хер. щит/герб/знаме с девиз; 2. хер. описание на герб и пр.: 3. изброяване на отличия/добродетели и пр. [] v 1. хер. описвам/рисувам/гравирам герб и пр.; 2. оцветявам. украсявам; 3. оповестявам, разгласявам надлъж и нашир.

blazonry

- ['bleizъnri] n 1. хер. герб: 2. хер. описание/рисуванс/гравиране на щит/герб и пр.; 3. пищна украса: колоритна подредба.

bleach

- [bli:tsh] v 1. беля, избелвам. обезцветявам; 2. избелявам. обезцветявам се. [] n 1. обезцветяване. избелване; 2. обезцветяващ препарат; household ~ белина.

bleacher

- ['bli:tshъ] n 1. избелващо/обезцветяващо средство: 2. pl aм. непокрити места/скамейки за зрители в игрища/стадиони.

bleaching

- ['bli:tshi¤] n избелване, обезцветяване; ~ powder хлорна вар.

bleak

- [bli:k] а 1. пуст. гол, открит, брулен от ветрове (за .място): 2. студен, суров, мрачен, неприветлив: безрадостен; 3. необещаващ, безперспективен. [] n зooл. дребна речна риба, особ. бляскавец (Alburnus lucidus).

blear

- [bliъ] a 1. замъглен. неясен, смътен; 2. забулен от сълзи. [] v замъглявам (се), забулвам (се); помътнявам; to ~ the eyes of мамя, измамвам, заблуждавам, подвеждам.

blear(y)-eyed

- ['bliъr(i)'aid] а със замъглени/помътнели очи: замаян: прен. непроницателен.

bleat

- [] v 1. блея. вряскам, врещя; муча; 2. говоря с тънък/треперлив гласец; 3. хленча, оплаквам се; 4. говоря глупости, дрънкам. [] n 1. блесне, вряскане, врещене; мучене; 2. глупости, дрънкане; 3. оплакване, хленчене.

bleb

- [bleb] n 1. пришка. мехурче; 2. въздушно мехурче (вьв вода, стькло и пр.).

bled

- [] вж. bleed

bleed

- [bli:d] v (bled [bled]) 1. кървя, губя/тече ми кръв; проливам кръвта си; to ~ to death умирам от загуба на крьв: 2. страдам, сърцето ми се къса; 3. капя, сълзя, тая. пускам сок: 4. вземам/пускам някому кръв; изтеглям кръв от; 5. пускам боя (при пране); 6. измъквам (пари от някого), to ~ s.o. for 5000 измъквам 5000 лири от някого; 7. плащам/измъкват ми големи суми; 8. печ. изрязвам част от напечатания текст при подвързване на книга.

bleeder

- ['bli:dъ] n 1. човек, страдащ от хемофилия; 2. вулг. неприятен/противен човек.

bleeding

- ['bli:di¤] n 1. кървене, кръвоизлив; 2. кръвопускане; 3. сълзене, пускане на сок (при растения)', 4. пропускане, таене (при тръби и пр.). [] а 1. кървящ; 2. разкъсван от мъка/състрадание;3. евф. bloody 2.

bleeding heart

- ['bli:di¤'ha:t] n 1. бот. дамско сърце (Dicentra); 2. наивен реформатор/филантроп; 3. човек, проявяващ излишно съчувствие към другите.

bleep

- [bli:p] n 1. пиукане. пиу-пиу (радиосигнал, сигнал на спьтник на земята ); 2. телев. изключване на част от говора на видеозапис.

blemish

- ['blemish] n 1. недостатък, дефект (физически, морален); 2. прен. петно, сянка (вьрху репутация и пр.); without ~ безупречен, съвършен. [] v 1. повреждам, обезобразявам; 2. прен. петня, черня, опетнявам, помрачавам.

blench

- ['blentsh] v трепвам, свивам се, дръпвам се (от страх), сепвам се.

blend

- [blend] v (blended, книж. blent [blendid, blent]) 1. смесвам (се), размесвам (се), правя смеска от (различни copmoвe чай, тютюн и пр.); 2. съчетавам се добре, преливам се сполучливо (за цветове). [] n 1. смес, комбинация (от различни сортовечай, тютюн и пр.), 2. сливане на думи или част от думи (като ..мотел" и пр.).

blende

- [blend] n минер, самороден цинков сулфид, цинкова бленда, сулфидна руда, сфалерит.

blenheim

- ['blenim] n дребна порода куче (и ~ Spaniel).

blenheim Orange

- ['blenim'o:rindj] n бот. сорт златиста ябълка.

blent

- [] Bж. blend.

bless

- [bles] v (blessed, blest- [blest]) 1. благославям; 2. давам/произнасям благословия; God ~ you 1) бог да те благослови; 2) бъди благословен, жив и здрав бъди; наздраве (при кихане), 3. освещавам; 4. благославям, благодаря, благодарен съм на; 5. дарявам, ощастливявам (with с); 5. възвеличавам, възхвалявам (бога и пр.); 6. разг. при вьзклицание'. (God) ~ me! ~ my soul/heart! i'm ~ed! вижти! я гледай! дявол го взел! бога ми! и таз хубава! ~ the child! виж го ти това дете! i'm ~ed/blest if I know! да пукна, ако знам! нищо не знам; I haven't a penny to ~ myself with нямам пукната пара; 8. to ~ o.s. кръстя се, прекръствам се.

blessed

- [blesid] а 1. свят. свещен; осветен; благословен; the B. Virgin Дева Мария; 2. щастлив, ощастливен; благословен: надарен; блажен; 3. разг. евф. проклет, дяволски (често не се превежда); the whole ~ed lot всичкото; всички до един; every ~ed penny всяко петаче,до петак.

blessedhess

- ['blesidnis] n щастие, блаженство; in single ~ шег. неженен, ерген.

blessing

- ['blesi¤] n 1. благословия; 2. дар, благодат: блаженство; щастие; благо; 3. благодарствена молитва преди и след ядене; a ~ in disguise всяко зло за добро.

blest

- [] вж. bless, blessed.

blether

- ['bleъ] n глупости, празни приказки, дрън-дрън. [] v говоря глупости, дрънкам.

blew

- [blu:] вж. blow.

blight

- [blait] n 1. болеет по растенията (главня. рьжда и пр.); 2. вредители по растенията (насекоми, паразити и пр.); 3. прен. унилост, безнадеждност: разочарование; 4. тежка/душна атмосфера (и прен.), 5. лошо/пагубно влияние: to cast a ~ upon помрачавам, хвърлям сянка върху. [] v 1. попарвам, поразявам, повреждам, изсушавам (растения); 2. разбивам. разстройвам, осуетявам (надежди, планове).

blighter

- ['blaitъ] n 1. мерзавец; 2. досаден човек; неприятно нещо; 3. човече. човек: you lucky ~ ! щастливец! poor ~ ! горкичкият! бедничкият!

blighty

- ['blaiti] n воен, sl. Англия; родина; going back to B. завръщане у дома (в отпуска от служба извьн Англия), ~ one/wound тежка рана, налагаща изпращането на ранения в Англия.

blimey

- ['blaimi] intt вулг. брей! дявол да ме/те/го вземе!

blimp

- [blimp] n 1. малък въздушен кораб; цепелин; 2. (Colonel) B. непоправим реакционер; шовинист; 3. безропотен изпълнител; 4. робот, автомат.

blimpish

- ['blimpish] а 1. надут; 2. реакционен, шовинистически.

blind

- [blaind] a 1. сляп; ~ in/of one eye сляп с едното око; the ~ слепите; to be struck ~ ослепявам; (as) ~ as a bat/bectle/mole съвсем сляп (и прен.), the ~ leading the ~ един слепец води друг; прен. един невежа учи друг; 2. сляп. незабелязващ нищо; неоценяващ; нечувствителен, безчувствен (to към, за): to turn a ~ eye to правя се, че не виждам/не забелязвам, затварям си очите (за нещо ): 3. несведущ, неосведомен: предубеден: 4. необмислен, безразсъден; 5. сляп, задънен (за улица); 6. покрит. скрит. прикрит: ~ turning труднозабележим завой/отклонение/пътека: 7. зазидан (за врата, прозорец); 8. ав. сляп (за пилотаж); 9. разг. пиян (и ~ drunk): ~ to the world мъртво/кьоркютюк пиян. [] v 1. ослепявам, правя да ослепее; 2. заслепявам, заблуждавам, правя сляп за: 3. sl, карам (кола и пр.) слепешката/невнимателно; 4. to ~ o.s. затварям си очите (to за). [] adv 1. сляпо, безразсъдно: 2. без посока: to go at s.th. ~ хвърлям се в нещо слепешката/без да мисля; to fly ~ ав. летя сляпо/по прибори; to fire ~ стрелям напосоки/безразборно. [] n 1. транспарант: 2. наочник: 3. маскировка, прикритие, параван: 4. претекст; 5. скара/мрежа пред радиатор и пр.; 6. ам. скривалище.

blind alley

- [' blaind 'aeli] n задънена улица, глуха линия (и прен.); ~ job безперспективна работа/служба; глуха линия.

blind asylum

- ['blaindъ'sailъm] n приют за слепи.

blind date

- ['blaind'deit] n среща, уредена между мъж и жена, които никога не са се виждали.

blind gut

- ['blaind'gлt] n анат. сляпо черво.

blind letter

- [' blaind'letъ] n писмо с непълен/неточен адрес.

blind pig

- ['blaind 'pig] blind tiger.

blind side

- ['blaind 'said] n 1. страната/посоката извън зрителното поле; 2. слабо място.

blind spot

- ['blaind' spОt] n 1. анат. нечувствителната към светлината точка на ретината, сляпо петно; 2. въпрос, по който човек е неосведомен/предубеден; 3. рад. пункт, в който има най-много смущения.

blind stitch

- [' blaind 'stitsh] n скрит бод/шев.

blind tiger

- ['blaind'taigъ] n 1. незаконна търговия със спиртни напитки; 2. заведение, където незаконно се продават спиртни напитки.

blind worm

- ['blaind,wъ:m] n зоол. слепок.

blinders

- ['blaindъz] ам. blinkers.

blindfold

- ['blaindfould] v връзвам/превързвам очите на. [] а 1. невиждащ, с превързани очи; 2. необмислен. [] adv 1. с превръзка на очите; 2. прен. необмислено, слепешката, наслуки.

blinding

- ['blaindi¤] а ослепяващ, заслепяващ (и прен.).

blindly

- ['blaindii] adv сляпо, слепешката; напосоки, наслуки.

blindman's buff

- ['blaindmъnz'bлf] п сляпа баба (игра).

blindness

- ['blaindnis] n 1. слепота; 2. заслепеност, заслепление; 3. невежество, незнание; 4. безразсъдност.

blink

- [bli¤k] v 1. мигам, премигвам; 2. мигам, мъждукам, трептя; светвам и угасвам (за светлина); 3. затварям си очите пред, замижавам: игнорирам; 4. поглеждам към, надзъртам; пуля се; 5. гледам с безразличие; 6. ~ away : to ~ o.'s tears away премигвам, за да капнат сълзите ми. [] n 1. мигане, премигване; not to get/have a ~ of sleep не мигвам, не заспивам нито за миг; 2. бърз/бегъл поглед; 3. пробляськ. проблясване; on the ~ sl повреден (за електроуред и пр.).

blinkered

- ['bli¤kъd] а 1. с наочници; 2. прен. ограничен.

blinkers

- ['bli¤kъz] n pl наочници (и прен.).

blinking

- ['bli¤ki¤] евф. bloody 2.

blintz

- ['blints] n им. вид палачинка (обик. сьс си рене).

bliss

- [blis] n пълно щастие, блаженство.

blissful

- ['blisful] а безкрайно радостен/щастлив, блажен.

blister

- ['blistъ] n 1. пришка. мехур; to raise a ~ правя/причинявам пришка; 2. метил, раковина; 3. мехурче (в стъкло), 4. набъбване/подкожушване/шупла (на ближна боч); 5. мед. външно лекарство, предизвикващо изприщване; 6. разг. неприятен/досаден човек. [] v 1. изприщвам се, причинявам изприщване; карам да се изприщи; 2. набъбвам, подкожушвам се, правя шупли (за боя), 3. критикувам остро/унищожително; смразявам със сарказъм/презрение.

blister gas

- ['blistъ'gaes] n отровен газ, причиняващ изприщване.

blit

- [] v нападам/унищожавам светкавично.

blithe

- [blai] а 1. поет. весел, радостен, игрив; щастлив; 2. безгрижен; небрежен, нехаен.

blithering

- ['bliъri¤] а разг. презр. 1. краен, пълен, абсолютен; 2. бръщолевещ глупости, лигав; 3. презрян.

blithesome

- ['blaisъm] blithe.

blitz

- [blits] n нем. 1. разг. внезапно силно въздушно нападение/бомбардировка; 2. blitzkrieg.

blitzkrieg

- ['bilts'kri:g] n нем. светкавична война.

blizzard

- ['blizъd] n снежна буря/виелица, фъртуна.

bloat

- [blout] v 1. подувам се, подпухвам; 2. подувам, издувам (out). [] v осолявам и опушвам (риба).

bloated

- ['bloutid] а 1. подпухнал. подут: 2. надут, надменен: 3. ояден.

bloater

- ['bloutъ] n солена и опушена риба, особ. херинга.

blob

- [blОb] n 1. петно, капка; топче, топчица; 2. крикет нулев резултат.

bloc

- [blОk] n 1. пол. блок; 2. групировка, обединение.

block

- [blОk] n 1. пън; голям къс, буца, блок (кaменен и пр.); 2. дръвник; ешафод; 3. калъп, форма; калъп за изработване на перуки/шапки; 4. скрипец; 5. голяма сграда, блок; 6. група огради, блок, квартал; aм. разстоянието между две пресечки; 7. прен. коравосърдечен човек, дръвник, пън; тъпак; 8. пречка, преграда; 9. запутване, задръстване (на тръба, канал и пр.); спиране/задръстване на улично/жп движение; 10. мед. запушване; блокиране; 11. група еднородни предмети, серия (билети, мирки, акции и пр.): цялостно количество/бройка; 12. жп. сектор, блок; 13. подиум, от който се извършва продажбата при търг; 14. печ. дървена форма; 15. блокче от дърво/метал; рl детски кубчета за игра. [] v 1. спирам; 2. задръствам, препречвам, преграждам, блокирам; to ~ the line жп. затварям линията; 3. запирам, запъвам (колело и пр.); 4. спирам гласуването/приемането на (законопроект и пр.); 5. печ. отпечатвам релефни букви и пр. на корицата на книга, слагам букви на калъп; 6. фасонирам (шапка); 7. сп. блокирам (противник); крикет спирам (топката), 8. фин. блокирам (суми); block in 1) набелязвам в общ план; скицирам; 2) затварям, запирам; block out 1) block in 1; 2) задрасквам, изличавам (пасаж и пр. при цензура);. 3) блокирам (суми, валута, авоари); 4) закривам, скривам от погледа; block up 1) задръствам, запрецвам; затварям, запирам; 2) зазиждам (врата, прозорец).

block and tackle

- ['blОkъnd'taekl] n система от скрипци и въжета (за вдигане на тежести).

block letters

- ['blОk'letъz] n pl печатни букви.

block plan

- ['blОk'plaen] n мащабен план/схема/скица.

block tin

- ['blОk'tin] n калай на слитък/кюлче.

block-buster

- ['blОkbлstъ] n разг. 1. огромна силно раз рушителна бомба: 2. прен. силно/мощно нещо.

blockade

- [blО'keid] n 1. блокада: блокиране (и прен.), to run the ~ промъквам се през блокада; 2. задрьстване/спиране на движението. [] v 1. блокирам, правя блокада на: 2. преча на, закривам (гледка и пр.).

blockade-runner

- [blО'keid'rлnъ] n кораб/човек, който се промьква през блокада.

blockage

- ['blОkidj)] n пречка: запушване, задръстване, блокиране (и прен.).

blockhead

- ['blokhed] n тъпак, дръвник.

blockhouse

- ['blОkhaus] n 1. дървена постройка от четвъртити греди: 2. дървено укрепление; 3. бетонен бункер.

blocking

- ['blОki¤] n 1. препречване, спиране; 2. тех., ел., жп. блокировка, спиране.

blockish

- ['blОkish] а глупав, тъп: упорит.

bloke

- [blouk] n разг. човек.

blond

- [blОnd] а светъл, рус (за коса); светъл, бял (за кожа, лице). [] n русокос/белолик човек, блондин.

blonde

- [blОnd] n русокоса/белолика жена, блондинка.

blood

- [blлd] n 1. крьв: it made my ~ boil това ме накара да кипна: his ~ ran cold кръвта му замръзна в жилитe: to make s.o.'s ~ run cold смразявам кръвта на някого: 2. темперамент: чувство, страст: тy ~ is up кипнал съм, готов съм да се бия: 3. жизнени сокове: прен. живот; fresh/new ~ обновление, пресни сили: 4. род, родство, произход; раса: it runs in their ~ това им е семейна/родова/наследствена черта, в кръвта им е; ~ will tell добрият произход си личи; (prince) of the ~ (принц) от кралска кръв/род; a bit of ~ чистокръвен кон; 5. проливане на кръв, убийство; men of ~ убийци; 6. конте, франт; in cold ~ хладнокръвно, преднамерено, жестоко; ~ is thicker than water кръвта вода не става; bad/ill ~ лоши чувства, омраза; there is bad/ill ~ between them те се мразят. [] v 1. пускам кръв; 2. лов. давам за пръв път да вкуси кръв на (на куче и пр.); настървявам; 3. въвеждам, посвещавам; 4. окървавявам, изцапвам с кръв.

blood and iron

- ['blлdъn'aiъn] n брутално насилие.

blood bank

- ['blлd'bae¤k] n хранилище за кръв/кръвна плазма.

blood bath

- ['blлd'ba:Ґ] n кръвопролитие, клане, поголовна сеч.

blood count

- ['blлd'kaunt] n мед. кръвна картина.

blood group

- ['blлd'gru.'p] n мед. кръвна група.

blood orange

- ['blлd'О:rinddj] n червен портокал.

blood pressure

- ['blлd'preshъ] n кръвно налягане.

blood pudding

- ['blлd'pudi¤] n кървавица.

blood sausage

- ['blлd'sОsidj] ам. blood pudding.

blood test

- ['blлd test] n мед. кръвна картина; кръвна проба.

blood transfusion

- ['blлdtra:ns'fju:jn] n мед. преливане на кръв.

blood-and-thunder

- ['blлdъn'Ґлndъ] а мелодраматичен; сензационен.

blood-beat

- ['blлdhi.'t] n нормалната температура на човешкото тяло.

blood-curdling

- ['blлdkъ:dli¤] а ужасяващ, смразяващ кръвта.

blood-doner

- ['blлd'dounъ] n кръводарител.

blood-horse

- ['blлdhО:s] n чистокръвен/расов кон.

blood-letting

- ['blлdleti¤] n мед. кръвопускане.

blood-money

- ['blлdmлni] n 1. парично обезщетение на наследниците на убит човек; 2. пари, получени с цената на живота на друг човек.

blood-poisoning

- ['blлdpoizъni¤] n отравяне на кръвта.

blood-red

- ['blлdred] а кървавочервен.

blood-relation

- ['blлdri'leishn] n кръвен родственик/роднина.

blood-stained

- ['blлdsteind] а изцапан с кръв, окървавен.

blood-vessel

- ['blлdvesl] n кръвоносен съд.

blooded

- ['blлdid] a 1. окървавен; 2. чистокръвен (за кон).

bloodily

- ['blлdili] adv жестоко, кръвожадно.

bloodless

- ['blлdlis] a 1. безкръвен, блед; 2. студен, безчувствен; 3. минал без кръвопролитие, безкръвен.

bloodlust

- ['blлdlлst] n кръвожадност.

bloodshed

- ['blлdshed] n кръвопролитие.

bloodshot

- ['blлdshОt] а силно зачервен, кървясал (за очи).

bloodstock

- ['blлdstОk] n чистокръвни коне.

bloodstone

- ['blлdstoun] n минер, "вид халцедон".

bloodsucker

- ['blлdsлkъ] n 1. пиявица; 2. кръвопиец, експлоататор.

bloodthirsty

- ['blлdҐъ:sti] а кръвожаден, жесток.

bloodworm

- ['blлdwъ:m] n зоол. яркочервено червейче, използувано за стръв.

bloody

- ['blлdi] а 1. кьрвав. окървавен, кървящ, изцапан с кръв; прен. жесток, кървав; 2. вулг . проклет, мръсен, гаден; пуст, ваджишки; 3. разг. баш, цял, истински; you are a ~ fool! ти си цял глупак! he is a ~ genius! той е истински гений! 4. неприятен, противен; 5. sl. за усилване: not ~ likely! невъзможно! not a ~ one нито един-едничък. [] v окървавявам, изцапвам с кръв.

bloody Mary

- ['blлdi'mЁъri] n вид коктейл от водка, доматен сок и пр.

bloody-minded

- ['blлdi'maindid] а 1. разг. жесток; 2. умишлено спъващ/пречещ.

bloom

- ['blu:m] n 1. цвят; 2. цъфтеж, цъфтене; разцвет; свежеет (и прен.); to burst into ~ разцъфтявам се, разцъфвам; in ~ разцъфнал. разцъфтял; 3. свежест/руменина на лицето, здрав цвят; цветущ вид; 4. замъгляване на гладка/полирана/лакирана повърхност; 5. прашец на прясно откъснат плод (грозде, cливи и пр.), to take the ~ off s.th. развалям свежестта на/похабявам нещо. [] v цъфтя, разцъфвам; намирам се в разцвет (и прен. ). [] n метал, блок, брус, блум.

bloomer

- ['blu:mъ] n разг. глупава грешка, гаф.

bloomers

- ['blu:mъz] n рl 1. широки спортни дамски гащета; шалвари, 2. разг. дамски кюлоти (до коленете).

blooming

- ['blu:mi¤] а 1. цъфтящ, разцъфнал; 2. здрав, цветущ; 3. преуспяващ, оживен (за търговия и пр.); 4. bloody 2, 3.

bloomsbury

- ['blu:rnzbъri] n 1. квартал в Лондон, където живеят писатели, художници и пр.; 2. attr интелектуален, интелигентски.

bloomy

- ['blu:mi] а 1. обсипан с цвят; 2. цветист; 3. цветущ: 4. покрит с прашец (за плод).

blooper

- [blu:ръ] n ам. 1. досадна грешка, гаф; 2. бейсбол къс пробег.

blossom

- ['blОsъm] n 1. цвят (особ. на плодчо дьрво); in ~ разцъфнал; отрупан с цвят; 2. прен. пълен разцвет. [] v 1. разцъфвам, разцъфтявам (се); цъфтя (и прен.); 2. развивам се: достигам връхната си точка (и с out): 3. ам. появявам се, "цъфвам".

blot

- [blot] n 1. петно (и прен.), a ~ on the landscape нещо, което разваля/загрозява гледкага; 2.грешка: дефект, недостатък. [] v ( -tt-) 1. правя петно (с мастило и пр.); 2. поливам с попивателна хартия: 3. изпръсквам, оплесквам, размазвам; 4. ставам на петна, дамгосвам се (за покривки и пр.); to ~ o.'s copy-book разг. излагам се. орезилявам се, увреждам репутацията си; blot off поливам, изсушавам (с попивателна хартия и пр.); blot out 1) заличавам, изличавам (и прен.); 2) скривам, закривам, замъглявам; 3) изтребвам, унищожавам.

blotch

- [blОtsh] n 1. петно, обезцветяване (по кожaтa ); 2. (голямо) петно от мастило/боя и пр.: леке; 3. дефект. [] v 1. покривам с петна, дамгосвам; 2. ставам на петна: 3. зацапвам (се).

blotchy

- ['blОtshi] а на петна, покрит с петна, дамюсан.

blotter

- ['biОtъ] n 1. попивателна хартия, преса за попиване: 2. блок от хартия за писма/от попивателна хартия; 3. пм. бележник (тьрговски, полицейски ); временен регистър.

blotting-paper

- ['blОti¤'peipъ] п попивателна хартия.

blotto

- ['blОtou] a .sl. много пиян, нафиркан. натаралянкал се.

blouse

- [blauz] n 1. дамска блуза; 2. работна блуза: рубашка; 3. воен. рубашка (войнишка, моряшка).

blow

- [blou] v (blew [blu:] , blown [blown] ) 1. духам, вея: to ~ on o.'s fingers духам си на пръстите (за да ги cmonля); 2. дишим тежко, пъхтя. задъхвам се: to let the horses ~ оставям конете да си поема дъх/да си отдъхнат: 3. отвявам, завявам. завличам, отнасям: издухвам; блъскам; нося: донасям; 4. надувам (мях, духало и пр.); 5. духам, раздухвам (огьн); 6. свиря силно на/надувам духов инструмент; to ~ a whistle изсвирвам със свирка; to ~ o.'s own trumpet/ horn прен сам се хваля, правя си реклама: 7. издухвам, продухвам: to ~ o.'s nose изсеквам се; 8. sl, заминавам внезапно, "духвам": 9. изхвърлям въздушнв струя и вода (за кит), 10. изгарям от претоварване (за бушон. ел. крушка и пр.); 11. издувам се, избухвам, изгърмявам (и за консерви), 12. правя мехури: надувам (стькло и пр. ); 13. изпразвам чрез духане продухване: 14. хвърлям във въздуха; отварям с взлом/експлозив; 15. наплювам (за .мухи); 16. издавам. разгласявам (тайна и пр.): 17. .sl. харча, прахосвам. пилея безразсъдно, профуквам (пари); 18. вьзклицание, ругатня: oh ~ ! ~ it! ух! по дяволите! дявол да го вземе! ~ you! върви по дяволите! be ~ed it... да пукна. ако..., разбира се, че няма да...: well, i'm ~ed! брей! виж ти! to ~ o.'s top/a.u. stack разг. загубвам самообладание, избухвам, кипвим: to ^ the gab/gaff sl издавам тайна/ заговор, доноснича. интригантствувам: to ~ open отварям се внезапно (от вятьр и пр. за врата, npoзорец): to ~ hot and cold колебая се, не съм постоянен в мнението/решенията си: blow about 1) развявам се (за коси и пр.); 2) разпръсвам, разпилявам; blow away 1) отварям, отнасям; 2) разпръсвам, разнасям; разбивам; 3) хвръквам, изхвърчавам; 4) хвърлям във въздуха (с експлозив); blow back експлодирам (за газ в туби и пр.): blow in(to) 1) отварям; счупвам, разбивам; 2) разг. наминавам, отбивам се; изтърсвам се, довтасвам; blow off 1) отвявам, отнасям; издухвам; 2) хвръквам, излитам, изхвърчавам; 3) експлодирам (и прен. ); to ~ off steam тех. (из)пускам пара; прен. изразходвам излишната си енергия; разг. давам воля на чувствата си; избухвам в гняв, "дигам пара"; to ~ the lid off разкривам, изваждам на показ, разобличавам; blow on 1) отнемам свежестта и пр. на; правя безинтересен; 2) дискредитирам; blow out 1) гася, изгасявам; духвам; 2) угасвам, загасвам; 3) издувам, надувам; 4) изхвърчавам; 5) бликвам, избликвам; 6) експлодирам; пукам се, изгърмявам (за гума ); 7) тех. изпразвам; 8) ел. изгарям от претоварване (за бушон, ел. крушка), 9) to ~ out o.'s/s.o.'s brain разбивам/пръсвам (си) черепа, застрелвам (се) в главата; blow over 1) събарям, прекатурвам; 2) утихвам, преминавам, забравям се (за буря, тревога, кавга), blow up 1) експлодирам, избухвам, пръсвам се; прен. разг. кипвам; 2) хвърлям във въздуха, 3) излизам, надигам се (за буря, вятьр), it is ~mg up foi rain този вятър ще докара дъжд; 4) надувам (балон и пр.); напомпвам (гума); 5) наругавам; 6) преувеличавам; 7) разг. увеличавам снимка; 8) надувам се, важнича; ~ n up with pride надут, високомерен [] n 1. удар (и прен.): at one ~ с един удар: to come/get to ~s сбиваме сe; to exchange ~s бия се (with с): without striking a ~ без бой; to strike a ~ for помагам, подкрепям; to strike a ~ against противопоствям се на. опълчвам се срещу; to deal/deliver/fetch/give/inflict/strike a ~ удрям, нанасям удар; ~ by ~ много подобрен (за описание и пр.), 2. неочаквано нещастие. [] v цъфтя, разцъфтявам. [] n цъфтеж; цвят; разцвет.

blow-ball

- ['blоиbО:l] n бот. прецьфтелият цвят на глухарче.

blow-cock

- ['bloukОk] n тех. кран за изпускане на пара.

blow-fly

- ['bloиflаi] n муха месарка (Callphora vicina).

blow-hole

- ['blouhoul] n 1. ноздра (на кит и пр.); 2. вентилатор (на тучел и пр.); 3. раковина (на . метил).

blow-lamp

- ['bloulaemp] n тех. поялник; горелка.

blow-off cock, -gear

- ['blouОfkОk, -'giъ] n тех. кран за изпускане на пара.

blow-out

- ['blouaut] n 1. ел. искрогасител: 2. разг. голямо/много ядене, гощавка; we had a good ~ голямо ядене падна, здравата си хапнахме; 3. разг. пукване на гума; 4. ел. изгаряне на бушон/крушка.

blow-pipe

- ['bloupaip] n 1. духателна тръба; 2. стъкларска духалка. пипа; заваръчна горелка; 4. тръба за издухване на отровни стрели; 5. муз. ручило (на гайда ).

blow-torch

- ['bloutО:tsh] blow-lamp.

blow-up

- ['blоuлр] n 1. експлозия; 2. фот. увеличение на снимка.

blower

- ['blouъ] n 1. духач; 2. духало; 3. тръбач, свирач; 4. тех. вентилаторна тръба; вентилатор; 5. разг. телефон; домофон; 6. отвор за изпускане на пара/ нечист въздух/газ и пр.

blowhard

- ['blouha:d] n разг. самохвалко.

blown

- [] вж. blow. [bloun] a 1. задъхан. запъхтян; 2. надут, подпухнал; 3. развален (за храна).

blowy

- ['broui] а ветровит; открит за/брулен от ветрове.

blowzy

- ['blauzi] а 1. със зачервено лице; 2. раздърпан, мърляв; рошав.

blub

- [blлb] v разг. роня/лея сълзи.

blubber

- ['blлbъ] n 1. китова мас; тлъстини; 2. плач, хленч. [] а подут, издут, дебел, издаден (за устнй). [] v 1. плача с глас; хълцам; цивря; 2. говоря плачешком/хълцайки; 3. измокрям се/подпухвам/ разкривявам се от плач (за лице).

bluchers

- ['blu:kъ:z] n рl здрави високи кожени обувки.

bludgeon

- ['blлdjъn] n сопа, тояга, суровица. [] v бия, налагам със сопа/тояга.

blue

- [blu:] а 1. син. лазурен; 2. посинял; насинен; to talk till one is ~ in the face говоря до пукване/до посиняване; 3. унил, потиснат, в мрачно настроение; мрачен, безперспективен; 4. неприличен, циничен; ~ film порнографски филм; to make/turn the air ~ проглушавам света; ругая невъздържано; 5. консервативен; 6. ам. пуритански: 7. муз. тъжен, меланхолен; once in a ~ moon много рядко, от дъжд на вятър. [] n 1. син цвят; 2. небе; 3. море; 4. синка за пране; 5. студент, участвувал в представителния отбор на своя университет (особ. Оксфорд или Кеймбридж)', 6. pl мрачно настроение, тъга, униние; 7. муз. бавна и тъжна (негърска) мелодия, блуз; 8. вид синя пеперуда (Lycaenidae); out of the ~ неочаквано; a bolt from the ~ пълна изненада, гръм от ясно небе; the men/boys in ~ 1) полицаи; 2) моряци; a true ~ предан член на партия (особ. консерватор). [] v 1. боядисвам в синьо; 2. слагам в синка; 3. sl. пилeя, прахосвам (пари).

blue -stone

- ['blu:stoun] n 1. хим. меден сулфат; син камък; 2.. вид пясъчник (използуван за паваж, облицовка и пр.).

blue blood

- ['bluiblлd] n аристократическо потекло, "синя кръв".

blue book

- ['blu:buk] n 1. синя книга (сборник от документи, издание нa Британския парламент); 2. ам. книга с данни за висшите длъжностни лица в САЩ.

blue chip

- ['blи:'tship] n 1. ценни книжа; 2. стабилно/доходно предприятие.

blue denim

- ['blui'denim] n син док, плат за дънки.

blue devils

- ['blu:'devilz] n pl потиснато настроение: делириум тременс.

blue flag

- ['bluiflaeg] n ам. бот. перуника (Iris).

blue gill

- ['blu:djil] n ам. зоол. дребна сладководна риба.

blue grass

- ['blu:gra:s] n ам. бот. вид трева (Poa pratensis).

blue gum

- ['blu:'gAm] n бот. вид евкалипт (Eucalyptus globulus).

blue jay

- ['blu;'djei] n зоол. американска сойка (Cianocytha).

blue jeans

- ['blu:'dji:nz] n pl сини джиси/дънки.

blue laws

- ['blu:'lc:z] n pl ам. строги nypитански закони.

blue pill

- ['blu:pil] n фарм. разслабително хапче.

blue ribbon

- ['blu:'ribn] n 1. орденът на жартиерата; 2, високо отличие; първа награда; ~ jury специално подбрано жури.

blue rock

- ['blu:rОk] rock dove.

blue streak

- ['blu:stri:k] n 1. много бързо движсщ се човек/предмет; 2. непрекъснат поток от думи; to talk like a ~ говоря като картечница.

blue water

- ['blu:'wots] n открито море.

blue-bonnet

- ['blui'bОnit] n 1. шотл. калпаче от син вълнен плат; 2. шотландец; шотландски войник; 3. бот. вид едногодишен лупинус.

blue-collat(ed)

- ['blu:'kО:lъ(d)] а работнически; ~ worker физически/фабричен работник.

blue-eyed

- ['blu:aid] а 1. синеок: 2. разг. невинен: прям: ~ boy любимец, галеник.

blue-pencil

- ['blu:'pensl] v 1. редактирам, коригирам: 2. цензурирам.

blue-sky

- ['blu:skai] а 1. фин. несигурен, съмнителен, нестабилен (за акции и пр.); 2. нямащ практическо приложение; ~ laws закони, забраняващи спекулацията със съмнителни акции.

bluebeard

- ['blu:biъd] n 1. човек, който се жени няколко пъти и убива жените си; мистериозен престъпник: 2. Синята брада (герой от приказка).

bluebell

- ['bluibel] n бот. 1. див зюмбюл, синчец (Scilla); 2. шотл. светлосиня камбанка, звънче (Campanulla).

blueberry

- ['bluibari] n ам. бот. боровинка (Vaccinium).

bluebird

- ['blu:bъ:d] n сев.-ам. пойна птица (Sialis).

bluebottle

- ['blu:bОtl] n 1. вид голяма синя муха; 2. blow fly; 3. ам. бот. метличина (Centaurea); 4. разг. полицай.

bluecoat

- ['blu:kout] n 1. ам. полицай; 2. ист. войник от северните щати през Гражданската война; 3. attr със синьо палто/униформа; ~ boy ученик от лондонското училище Christ's Hospital.

bluefish

- ['blu:fish] n зоол. лефер (Pomatomus saltatrix).

blueing

- [] bluing.

bluejack

- ['blu:djaek] n ам. бот. вид американски дъб (Quercus cinerea).

bluejacket

- ['blu:djaekit] n моряк, числящ се към флотата.

blueprint

- ['bluiprint] 1. светлописно/хелиографно копие; 2. подробен план/проект/описание. [] v 1. правя хелиографно копие; 2. изработвам подробен план/проект; правя подробно описание.

blues

- [blu:z] n pl с гл. в sing и pl муз. блуз: танц блуз.

bluesman

- ['blu:zmъn] n човек, който пее/танцува блуз.

bluestocking

- ['blu:stОki¤] n 1. жена с интелектуални/литературни интереси; 2. педантка.

bluet

- ['blu:it] n бот. растение със сини цветове (от рода Houstonia, Caerulea).

bluethroat

- ['blu'.Ґrout] n мол. дрозд (Erithacus).

blueweed

- ['blu:wi:d] п бот. усойниче, лисича опашка (Echium).

bluey

- ['blu:i] n пътничeска торба с дрехи.

bluff

- [blлf] a 1. отвесен, стръмен; 2. откровен, прям; безцеремонен; 3. мор. с широк плосък нос (за кораб). [] n геогр. нос/скала с широк/отвесен склон. [] v подвеждам, заблуждавам, блъфирам; to ~ it out, to ~ o.'s way out измъквам се от тру положение чрез блъфиране. [] n заблуждаване, шашарма, блъф; to call s.o.'s ~ покер изобличавам някого в блъфиране/измама (и прен.).

bluffer

- ['blлfъ] n измамник, блъфьор.

bluffness

- ['blлfnis] n 1. стръмнина; 2. прямота, откровеност, безцеремонност.

bluing

- ['blu:i¤] n 1.синка за пране: 2. пилеене на пари.

bluish

- ['blu:ish] а синкав, възсин.

blunder

- ['blлndъ] n 1. досадна грешка; 2. нетактична постъпка, гаф. [] v 1. вървя слепешката; бутам се, блъсвам се, хаквам се (about, along, against, into); 2. правя груба грешка; постъпвам нетактично; обърквам, провалям, изпортвам; to ~ a country into war въвличам страна във война (с неумела политика); blunder away пропилявам; похабявам; пропускам; изгубвам; blunder out избъбрям, изпускам се да кажа нещо; blunder through изкарвам/свършвам как да е; blunder upon попадам на/намирам случайно.

blunderbuss

- ['blлпdъbлs] n 1. ист. къса широкоцевна пушка; 2. несръчен/нетактичен човек.

blunderer

- ['blлndъrъ] n 1. несръчен/непохватен човек; 2. нетактичен човек. човек, който постоянно прави гафове.

blundering

- ['blлпdъri¤] a 1. несръчен, непохватен, неумел; 2. нетактичен; непостоянен; безотговорен.

blunge

- [blndj] n грьнчарство смесване на глина и пр. с вода.

blunt

- [blлпt] а 1. тьп, изтъпен, притъпен; 2. прен. тъп. глупав; невъзприемчив; 3. откровен, прям; недвусмислен; 4. рязък. безцеремонен; безкомпромисен, непреклонен. [] v изтъпявам, притъпявам (и прен.). [] n дебела, къса и тъпа игла. [] n sl. ост. готови пари, суха пара.

bluntly

- ['blлntli] adv направо, безцеремонно, без заобикалки.

bluntness

- ['blлntnis] n 1. тъпост, тъпота (и прен.); 2. притъпеност, нечувствителност; 3. прямота, откровеност; рязкост.

blur

- [blъ:] n 1. мръсно/замацано/изтрито място; 2. размазано/неясно петно; 3. неясни очертания, мъглявина, мъглявост. [] v (-rr-) 1. зацапвам (нещо писано, рисувано); 2. замъглявам (се), правя/ставам неясен; губя очертания та си; eyes ~red with tears премрежени/замъглени от сълзи очи: a ~red photograph неясна/замъглена снимка; to ~ out скривам от погледа, заличавам, изличавам.

blurb

- [blъ:b] n кратки бележки за книга (обик. на корицaтa. обвивката).

blurt

- [blъ:t] v обик. с out избъбрям, издрънквам, изтърсвам (нещo).

blush

- [blлsh] v 1. зачервявам се, червя се, изчервявам се (at, for); 2. срамувам се (for за, заради); to ~ crimson/pink изчервявам се, пламвам като рак/божур; 3. книж. порозовявам, руменея, червенея (за небе, цветя). [] n 1. изчервяване; засрамване; срам; to put s.o. to the ~,to bring ~es to s.o.'s cheeks карам някого да почервенее/да се зачерви (от смущение, срам и пр.): 2. поглед, вид; at (the) first ~ на пръв поглед, от първото впечатление; 3. руменина, червенина, зарозовяване.

blusher

- ['blлshъ] n козметично средство за предаване на свежест на лицето.

bluster

- ['blлstъ] v 1. бушувам, вилнея, рева (за вятьр вьлии и пр.): 2. вилнея, фуча: заплашвам; деребействувам (за човек). [] n 1. бушуване, фучене: рев: 2. вилнеене, шумни заплахи.

blusterer

- ['blлstъrъ] n самохвалко; грубиян, деребей.

blustering

- ['blлstъri¤] а 1. бушуващ, вилнеещ, фучащ; свиреп: 2. ругаещ, шумно заплашващ, деребействуващ.

bo

- [boи] boo.

bo-peep

- [bou'pi:p] n игра на криеница с малко дете.

bo-tree

- ['boutri:] n инд. голямо смокиново дърво.

boa

- [bou] n 1. зоол. боа: питон: 2. боа (кожа, която се носи около врата).

boar

- [bО:] n 1. шопар, нерез; 2. глиган: 3. месо от глиган: 4. лов. самец.

board

- ['bО:d] n 1. дъска: 2. табло (за облей, сьобщения и пр.): 3. тех. комутатор, превключвател; 4. pl театрална сцена: театър; актьорска професия; to go on the ~s ставам актьор; 5.маса, трапеза; 6. съвещателна маса; 7. храна (особ. в пансион), partial ~ полупансион; 8. печ. подвързия от картон; cloth ~s подвързия от картон, обвит с плат; limp ~s мека подвързия; the ~s кориците на книга: 9. дъска (за шах, табло и пр.), 10. съвещателно тяло, съвет, комисия; комитет; министерство (в Англия), editorial ~ редакционна колегия; ~ of enquiry анкетна комисия: ~ of examiners изпитна комисия; жури; ~ of directors/managers управителен съвет/тяло (на дружество, предприятие и пр.), B. of Education Министерство на просветата (в Англия), B. of Trade Министерство на търговията (в Англия), Търговска палата (в САЩ), 11. борд на кораб; on ~ (ship) на борда: to be on ~ в параход съм; to go on ~ качвам се на параход/самолет/ам. и влак; to take goods on ~ товаря стоки (за кораб), to go by the ~ падам в морето (за мачти и пр.), прен. провалям се напълно, отивам по дяволите; напълно съм пренебрегнат/ изоставен (за проект, план и пр.), 12. ръб, край. [] v 1. заковавам/наковавам/обковавам с дъски; 2. подвързвам книга; 3. xpaня се (обик. на пансион), приемам, храня (на пансион), 4. качвам се на (кораб, самолет, влак и пр.), воен. завладявам (кораб), 5. мор. лавирам; 6. разг. преглеждам (за военна медицинска комисия).

board game

- ['bО:d'geim] n игра, която се играе на дъска (шах и пр.).

board-room

- ['bО:drum] n заседателна/съвещателна стая/зала.

board-wages

- ['bО:dweidjiz] n pl допълнително заплащане вместо храна (на прислугa).

boarder

- ['bО:bъ] n пансионер.

boarding

- ['bО:di¤] n наковаване/обковаване с дъски: 2. печ. подвързия от картон; 3. пансион; храна; 4. мор. акостиране.

boarding out

- ['bО:din'aut] n 1. редовно хранене извън къщи; 2. даване на изоставено дете за отглеждане от чужди хора.

boarding-house

- ['bО:di¤haus] n пансион.

boarding-school

- ['bО:di¤sku:l] п училище-интернат, пансион.

boardwalk

- ['bО:dwО:k] n дъсчена пешеходна пътека по крайбрежие.

boast

- [boust] n 1. самохвалство, хвалба; to make a ~ of хваля се с: 2. (нещо, преставляващо) гордост; he is the ~ of his school той e гордостта на училището си; it is Our ~ that. ние сме горди, че. [] v 1. хваля се, надувам се (of, about с): he is always ~ ing of his success той непрекъснато се хвали с успеха си; you are clever but you needn't ~ about it ти си умен, но не е нужно да се хвалиш с това; 2. гордея се. славя се (of с или без предлог)', горд съм, че имам; our town can ~ of many historic buildings нашето градче се слави с множество исторически огради; our school ~s the finest swimming pool нашето училище се слави с най-хубавия плувен басейн; that's nothing to ~ of това не е нещо, с което човек може да се гордее.

boaster

- ['boustъ] n самохвалко.

boastful

- ['boustful] a който обича да/който постоянно се хвали.

boat

- [bout] n 1. лодка, кораб, параход, плавателен съд; to be (all) in the same ~ прен на един хал/на едно дередже сме; to rock the ~ нарушавам равновесието; прен. излагам на опасност (планове и пр.), to row/sail in the same ~ with прен. действувам съвместно с; to sail o.'s own ~ прен. действувам самостоятелно, следвам свой собствен път: to take to the ~s мор. качвам се в спасителна лодка (при корабокрушение); прен. изоставям бързо начинанието си; 2. (домакински) съд с форма на лодка; to push the ~ out разг. празнувам; черпя. [] v 1. возя се на/карам лодка; to go ~ing oтиBaм на гребане/на разходка с лодка; 2. търг. пренасям/превозвам по вода.

boat drill

- ['bout'dril] n упражнение по спускане на спасителните лодки.

boat race

- ['boutreis] n 1. състезание с лодки; 2. the B. ежегодно състезание по гребане между университите на Оксфорд и Кеймбридж.

boat-bill

- ['boutbil] n зоол. юж.-ам. чапла (Cochlearius).

boat-deck

- ['boutdek] n палуба, от която се спускат спасителните лодки.

boat-hook

- ['bouthuk] n дълъг прът с кука за притегляне/изтласкване на лодки.

boat-house

- ['bouthaus] n крайбрежен навес за прибиране на лодки.

boat-train

- ['bout'trein] n влак, който има/прави връзка с параход.

boatel

- ['boutel] n 1. хотел на брега, който обслужва пътуващи с лодки, яхти и пр.; 2. параход, служещ за хотел.

boater

- ['boutъ] n 1. излетник с лодка; 2. твърда сламена шапка.

boating

- ['bouti¤] n гребане, каране на лодка.

boatload

- ['boutloud] n целият товар/всичките пътници, който побира една лодка.

boatman

- ['boutmъn] n (pl -men) 1. човек, който кара/ дава под наем лодка: 2. тьрг. човек, който осигурява превоз по вода.

boatswain

- ['bousn] n мор. старшина, отговарящ за корабните съоръжсния.

bob

- [bОb] n 1. топуз на махало; тежест на отвес; опашка на хвърчило; 2. тапа на въдица: кукичка за червей; 3. къс кичур коса, къдрица; късо подстригана коса на жена/дете; 4. късо подрязана опашка на кон/куче: 5. фльонга; пискюл; топка, понпон; 6. къс рефрен/припев; 7. рязко движение; подскачане: реверанс. [] v (-bb-) 1. клатя се, люлея се; подскачам, отскачам, изскачам; to ~ to the surface изплувам на повърхността; to ~ up (like a cork) прен. появявам се внезапно, изплувам отново след претърпян неуспех: that question often ~s up този въпрос възниква често, често ни задават този въпрос: to ~ against s.o. блъсвам се в някого: to ~ o.'s head into a room надниквам в стая и веднага изчезвам: 2. покланям се, правя реверанс: 3. подрязвам, подкъсявам (коса, опашки); ~bed hair късо подстригана коса; to ~ for посягам да захапя/да уловя с уста висящ/подхвърлен плод и пр. (за куче и пр); bob down навеждам се бързо; bob in 1. влизам; 2. наминавам, отбивам се (за да видя някого). [] n един от някoлкото начина за сменяне на дългозвучащите тонове при биенето на камбани. [] n (pl без изменение) разг. шилинг (английска монета в обрьщение до 1971 г., заменена от 5-пенсовата монета). [] bobsleigh. [] n лек удар, потупване.

bob-sled

- [] bob-sleigh.

bob-sledding

- ['bОbsledi¤] bobsleighing.

bob-sleigh

- ['bОbslei] n голяма спортна шейна, бобслей.

bob-white

- ['bОbwait] n сев.-ам. яребица, пъдпъдък (Соlinis).

bob-wig

- ['bobwig] n перука с къси къдри.

bobbery

- ['bъbъri] n шум, врява, глъч: бъркотия.

bobbin

- ['bОbin] n 1. макара, масурче: вретено: бобина, шпула; 2. чуканче, копанче (за плетенe нa дaнтела), 3. ел. бобина.

bobbinet

- ['bОbinit] n машинна дантела.

bobbish

- ['bОbish] а разг., диал. добре, във форма, екстра.

bobby

- ['bОbi] n разг. полицай.

bobby off

- ['bОbi'Оf] v sl бягам, "изпарявам се", "изчезвам".

bobby pin

- ['bОbipin] n ам. фиба за коса.

bobby socks, sox

- ['bОbisОks] n къси чорапки (за момиче).

bobby-dazzler

- ['bОbi'daezlъ] n човек/нещо, което бие на очи.

bobby-soxer

- ['bОbi'sОksъ] n обик. пренебр. младо момиче, момиченце, хлапе.

bobcat

- ['bОbkaet] n зоол. американски рис (Lynx rufus).

bobolink

- ['bОboli¤k] n сев.-ам. пойна птица.

bobsleighing

- ['bОbslei¤] n състезания по пързаляне с шейни, бобслей.

bobstay

- ['bОbstei] n мор. въже, което тегли надолу бушприта.

bobtail

- ['bОbteil] n кон/куче и пр. с подрязана опашка. [] а с къса/подрязана опашка (и ~ed).

boche

- ['bОsh] n sl. презр. от Пьрвата световна война немец, шваба.

bock

- [bОk] n 1. силна немска бира; 2. чаша бира.

bod

- [bОd] n sl. човек, лице

bode

- [boud] v 1. вещая, предвещавам (зло); 2. соча; обещавам.

bodeful

- ['boudful] a пост. зловещ, злокобен, вещаещ зло.

bodega

- [bО'di:gъ] n исп. 1. винарска изба; 2. магазин за вина; 3. кръчма; 4. ам. магазин за вина и бакалия.

bodice

- ['bОdis] n корсаж; елече: горната част на рокля.

bodiless

- ['bОdilis] a 1.безтелесен; невеществен, нематериален.

bodily

- ['bОdili] а телесен, физически; ~ wants потребности на тялото (храна и пр.); ~ assault физическо насилие. [] adv 1. наняло; каго цяло; изцяло, без остатък, без изключение; 2. лично.

bodkin

- ['bОdkin] n 1. шило; губерка; 2. дебела тъпа игла; 3. кинжял: to sit/ride/travcl ~ седя/пътувам притиснат между двама души.

bodleian

- [bОd'li:ъп]; разг. Bodley ['bОdli] n библиотеката на Оксфордския университет.

body

- [bОdi] n 1. тяло, труп, туловище; мъртво тяло, труп: физ. тяло; астр. небесно тяло; ~ and soul тялом и духом, всецяло, с жар: to keep ~ and soul together свързвам двата края. успявам да преживея. оцелявам: 2. корпус, скелет (на ограда, корт и пр.), 3. aвт. каросерия; aв. фюзелаж: 4. главна/съществена част от нещо: the ~ of a speech същността на една реч: the ~ of a book главната част от книга (без притурките и пр.); 5. група, част, колектив; large bodies of the population големи групи от населението; they came in a ~ тe дойдоха вкупом/всички заедно; 6. войскова част; a ~ of infantry пехотна част; 7. голямо количество, маса; a large ~ of water голяма водна маса: a large ~ of people много хора, голяма тълпа; a strong ~ of evidence солидни доказателства; 8. организирано тяло, организация; the ~ politic държавата; legislative ~ законодателно тяло/орган; electoral ~ избиратели: the student ~ студентите (от едно учебно заведение); 9. разг. човек; a very decent (old) ~ много свесен човек; a poor ~ нещастник; 10. пълнота. плътност (на тон, глас ); консистенция (на вино и пр.). [] v 1. оформявам, въплътявам; 2. символизирам; типизирам.

body-builder

- ['bОdibildъ] n 1. авт. работник, който прави каросерията; 2. питателна храна; 3. уред за физкултурни упражнения.

body-servant

- ['bОdisъ:vъnt] n личен прислужник (на мъж), камериер.

body-snatcher

- ['bОdisnaetshъ] n крадец на трупове (за дисекция).

bodyguard

- ['bОdiga:d] n телохранител; лична охрана.

bodywork

- ['bОdiwъ:k] n каросерия.

boer

- ['bouъ, 'bu:ъ] n южноафриканец от холандски произход, бур.

boffin

- ['bОfiп] n sl, лице, което се занимава с проучвания (особ. технически).

bog

- [bОg] n 1. тресавище, мочур, блато: 2. клозетна яма: Serbonian ~ безизходно положение, безизходица. [] v (-gg-) 1. затъвам в тресавище (обик. pass );; 2. прен. забатачвам се: our discussions ~ged down разискванията ни стигнаха до задънена улица; ~gcd down in/by difficulties затънал до гуша в неприятности.

bog-trotter

- ['bОgtrОtъ] n през. ирландец.

bogey

- ['bougi] n голф резултат, който един добър играч трябва да постигне. [] bogy.

boggle

- ['bОgl] v 1. колебая се. опъвам се; стряскам се, плаша се (at, about); 2. правя/върша неумело/неуверено: 3. обърквам, слисвам.

boggy

- ['bъgi] а мочурлив, блатист.

boghunter

- ['bлgtiлntъ] n разг. ентомолог.

bogie

- ['bougi] п жп. тележка, талижка, талига.

bogle

- ['bougl] n 1. призрак, зъл дух, таласъм; 2. плашило, страшилище.

bogus

- ['bougъs] a лъжлив, фалшив, мним; престорен.

bogy

- ['bougi] n 1. дяволът; 2. ~ (man) призрак, зъл дух: вампир, караконджул; страшилище.

boh

- [bou] boo.

bohea

- [bou' hi:] n долнокачествен черен китайски чай oт последната реколта.

bohemian

- [bou'hi:rniъn] I. а 1. чешки; 2. бохемски; II. п 1. чех: 2. бохемец; 3. бохем.

bohunk

- ['bouhл¤k] n pl. 1. имигрант от Средна Европа: 2. грубиян.

boil

- [bОil] n цирей. [] v 1. вря, кипя (и прен. ); завирам, възвирам; to ~ dry извирам до дъно; to keep the pot ~ing прен. изкарвам си прехраната, свързвам двата края; 2. варя, слагам да възври, вьзварявам, сварявам; изварявам boil away извирам, изпарявам се; вря си; boil down изпарявам (се), сгъстявам (се): правя на бульон: прен. съкращавам се, свеждам се (to дo); it all ~ s down to this накратко/с две думи казано; всичко това се свежда до следното; boil over кипвам, изкипявам; прен. преливам от/избухвам от гняв; boil up възвирам, кипвам; надигам се. boil п врене, кипене; точка на кипене: to be on the ~ кипя, вря. варя ее (и прен.); to bring to the ~ възварявам, докарвам до точката на кипенето; to go off the ~ преставам да вря: to come to the ~ завирам, вьзвирам.

boiled

- ['bОild] a варен, сварен, уврял: to be ~ сварявам се/завирам oт горещина: ~ed shirt разг. риза с колосана предница.

boiler

- ['bОilъ] n 1. парен котел; казан: бойлер: самовар в баня/пералня: 2. човек, който вари нещо; 3. зеленчук/плод/птица и пр., подходящи за варене.

boiler suit

- [bОilъsjurt] n работен комбинезон за груба/мръсна работа.

boiling

- ['bОili¤] n 1. врене, кипене: 2. варене, възваряване; изваряване, преваряване: [] the whole ~ всичките: цялата компания/тайфа. [] а 1. врял, врящ: ~ hot разг. много горещ, жарък: 2. бурен, развълнуван (за море и пр.); силно възбуден/разгневен.

boiling point

- ['bОili¤pОinl] n точка на кипене: прен. силно възбуждение: граница на търпението; кулминационна точка.

boisterous

- ['bОistъrъs] а 1. буен, бурен, развълнуван (за море, вятьр, време, човек и пр.); 2. шумен, необуздан, експанзивен: весел, ликуващ.

boko

- ['boukou] n sl, нос.

bolas

- ['houlъs] n вид юж.-ам. ласо.

bold

- [bould] а 1. смел. предприемчив: to be/make (so) ~ (as) to осмелявам се/имам смелеетта да: to make ~ with позволявам си волности с: разполагам/разпореждам се с; to put a ~ face/front on it nocpeшам/приемам храбро, действувам смело: не се сте снявам; 2. самоуверен; самонадеян, нескромен; безочлив, безсрамен, нагъл; 3. подчертан; ясно очертан, изпъкващ. релефен; 4. стръмен, отвесен (за скала).

bold-face

- ['bouldteis] n печ. получерен шрифт.

bold-faced

- ['bouldfeist] а 1. безочлив, безсрамен; 2. печ. получерен.

boldly

- ['bouldli] adv. 1. смело; 2. самоуверено, самонадеяно; безочливо, нагло.

bole

- [boul] n дънер, ствол. [] n червеникава глина.

bolero

- [bО'leъrou] n 1. болеро (испански танц); 2. болеро, елек (и ['bОlъrou] ).

bolide

- ['boulaid] n астр. голям метеор, болид.

boll

- [boul] n бот. семенник (на памук, лен и пр.).

boll-weevil

- ['boul'wi:vil] n дребно насекомо, унищожа ващо памучни плантации.

bollard

- ['bОlъd] n 1. мор. вързало, кнехт: 2. дирек със стрелка, насочваща/отклоняваща движението.

bologna sausage

- [bъ'loun(j)ъ,sОsidj] n голяма пушена наденица.

bolometer

- [bО'lОmitъ] n уред за измерване на потока лъчиста енергия, болометър.

boloney

- [bъ'louni] n sl. 1. глупости, празни приказки; 2. Bologna sausage.

bolshevik

- ['bОlshivik] 1. a болшевишки; 11. п болшевик.

bolshevist

- ['bОlshivist] Bolshevik.

bolshivization

- [bОlshivai'zeishn] n болшевизиране, болшевизация.

bolster

- ['boulstъ] n 1. дълга възглавница, служеща за подложка на спалните възглавници, подложка; 2. стр. носеща/подсилваща част; 3. тех. втулка. [] v 1. подпирам: подкрепям (и прен.); 2. крепя, подпомагам;повдигам, укрепвам (дух и пр.) (и с up).

bolt

- [bОlt] n 1. ист. стрела; to shoot o.'s ~ прен. изгърмявам си патроните; 2. мълния, гръм; 3. резе, мандало; лост, затвор (на орьжие), 4. окови (за крака); 5. тех. болт; 6. хукване, побягване, избягване; to make a ~ for it хуквам да бягам, побягвам като стрела; 7. излапване набързо; 8. топ, руло (плат, тапети и пр.): 9. сноп (от вьрбови вейки, трьстика). [] v 1. заключвам, залоствам (врата), to ~ s.o. in/out заключвам някого вътре/навън: 2. хуквам, избягвам, офейквам; 3. напущам, изоставям (партия и пр.); 4. изгълтвам/излапвам набързо; 5. стягам/притягам с болтове; 6. избъбрям, изтърсвам. [] adv: ~ upright изправено, с изпънат гръб; he sat ~ upright той седеше прав като свещ/изпънат като струна. bolt4 v 1. пресявам, отсявам (брашно) през сито; 2. прен. проучвам, разследвам.

bolt-head

- ['boulthed] n хим. колба за дестилиране.

bolt-hole

- ['boulthoul] n убежище.

bolt-ãope

- ['boultroup] n мор. въже за обточване на платно.

bolter

- ['boultъ] n 1. буен кон; кон с лош нрав; 2. ам отцепник (от партия). [] n сито, решето; сеячка.

bolus

- ['boulъs] n 1. .мед. голям хап; 2. сдъвкана хапка храна.

bomb

- [bОm] n 1. бомба, ръчна граната; a ~ attempt бомбен атентат; delayed-action ~ бомба със закъснител; 2. aм. неуспех, провал; 3. голяма сума; 4. цигара с наркотик; to go like a ~ разг. бомба съм. [] v 1. бомбардирам; 2. to ~ up натоварвам с бомби.

bomb scare

- ['bОmskЁъ] n всеобща тревога, паника.

bomb-bay

- ['bОm'bei] n воен. ав. вместилище на бомби в самолет.

bomb-disposal

- ['bОmdispouzъl] n воен, обезвредяване на неизбухнала бомба; ~ squad отряд за обезвредяване на бомби.

bomb-proof

- ['bОтрru:f] а бомбоустойчив.

bomb-sight

- ['bОmsait] n воен. ав. механизъм за насочване на бомби.

bomb-site

- ['bОmsait] n разрушена от бомбардировки площ.

bombard

- [bОm'ba:d] v 1. воен. обстрелвам с оръдия; бомбардирам; 2. физ. подлагам на обстрел, атакувам. бомбардирам (with с); 3. прен. обсипвам (с вьпроси. обиди и пр.).

bombardier

- [bОmbъ'diъ] n воен. 1. артелирийски подофицер; 2. ав. бомбардировач.

bombardment

- [bОm'ba:dmъnt] n обстрелване; бомбардиране; бомбардировка.

bombasine

- [] bombazine.

bombast

- ['bОmbъst] n надуто многословие; превзет/бомбастичен стил.

bombastic

- [bОm'baestik] а надут, превзет; многодумен; голословен.

bombazine

- ['bОmbъzi:n] n вид камгарен плат (обик. черен).

bombe

- [bОmb] n фр. готв. вид кръгъл/конусовиден сладкиш/ордьовър.

bomber

- ['bОтъ] n 1. бомбохвъргач; 2. бомбардировач.

bombing

- ['bОmi¤] n бомбардиране, бомбардировка; ~ raid въздушнo нападение, бомбардировка.

bombshell

- ['bОmshel] n 1. ост. бомба; 2. прен. нещо съвсем неочаквано/объркващо/слисващо.

bon mot

- ['bОn'mou] n фр. (pl bons mots [-'mou(z)]) остроумна забележка, духовитост.

bon vivant

- [bО:n'vi:va:n] n 1. веселяк, бонвиван; 2. чревоугодник, гастроном.

bona fide

- ['bounъ'faidi] а, adv лaт. истински, неподправен; искрен, честен; с добри намерения.

bona fides

- ['bounъ'faidi:z] n лат. юр. искреност; почтеност; добри намерения.

bonanza

- [bО'naenzъ] n 1. богата мина: 2. доходно предприятие; 3. прен. голям късмет, неочакван успех. [] а доходен; плодотворен; преуспяващ.

bonasia); black ~ òåòðåâ (Lyrurus tetrix) (âæ. heathcock, -fowl).

- grouse [graus] v sl. мърморя, оплаквам се.

bonbon

- ['bОnbОn] n бонбон.

bond

- [bОnd] n 1. връзка: 2. pl окови. вериги; прен. затвор, плен; спънка; 3. спойка, връзка: 4. (писмено) задължение, договор; полица; his word is as good as his ~ може безрезервно да се вярва на думата му; 5. обиик. pl облигация, бон; 6. стр. връзка, спойка, свързване (на тухли и пр.); 7. in ~ тьрг. в митницата (за стока), to take out of the ~ освобождавам от митницата. [] v 1. свързвам; споявам; 2. оставям (стока) в митницата до заплащане на мито; 3. залагам, ипотекирам; 4. издавам облигации.

bond paper

- ['bОnd'peipъ] n висококачествена хартия за облигации.

bond(s)woman

- ['bОnd(z)wumъn] n (pl-women [wimin]) крепостничка, робиня.

bondage

- ['bОndidj] n 1. робство, робия; крепостничество; принудително обвързване (чрез закон и пр.); 2. ограничение, принуда.

bonded

- ['bОndid] а 1. осигурен/гарантиран чрез облигации; 2. оставен в митницата до заплащане на мито (за стока).

bondholder

- ['bОndhouldъ] n носител на облигации; предявител на полица.

bondmaid

- ['bОndmeid] bond(s)woman.

bondman

- ['bОndmъn] n (pl -men) ост. крепостник, роб.

bondservant, -slave

- ['bОndsъvъnt, -sleiv] n крепостник, роб.

bondsman

- ['bОndzmъn] bondman.

bone

- [boun] n 1. кост, кокал; pl скелет; кости: останки: предмет, направен от кост/кокал (зарове, kaстанети, банели и пр.); to cut to the ~ намалявам до минимум (разходи и пр.); to work o.s. to the ~ душа не ми остава от работа, съсипвам се; the ~ of contention ябълката на раздора; to feel in o.'s ~s сигурен съм, чувствувам по интуиция; to have a ~ to pick with заяждам се/имам да уреждам сметки с; to make no ~s (about, to) не се стеснявам, не се церемоня, не му цепя басма; to make old ~s доживявам до старост; bred in the ~s вроден, дълбоко вкоренен, в кръвта. [] v 1. отделям (месо) от кокалите; 2. изваждам костите на (риба); 3. ~ up зубря, назубрям; опреснявам знанията/уменията си (on, upon); 4. sl. крада; 5. торя с костено брашно.

bone ash

- ['bounaesh] n костено брашно.

bone black

- ['bounblaek] n костени въглища.

bone china

- ['boun'tshainъ] n фин порцелан, обик. с цвят на слонова кост, бончайна.

bone-dry

- ['boundrai] а пресъхнал, изсушен.

bone-idle, -lazy

- ['bounaidl, -leizi] а крайно мързелив/бездеен.

bone-setter

- ['bounsetъ] n народен лечител, който намества кости, правач.

bone-shaker

- ['bounsheikъ] n разг. велосипед без гуми; раздрънкана кола, таратайка.

bone-yard

- ['bounja:d] n 1. място за събиране на едри отпадъци (стари коли и пр.); 2. sl. гробища.

bonehead

- ['bounhed] n sl. глупак.

boneless

- ['bounlis] а безкостен; прен. безгръбначен.

bonemeal

- ['bounmi:l] n тор от костено брашно.

boner

- ['bounъ] n sl. глупава/досадна грешка, гаф.

bonfire

- ['bОnfaiъ] n голям огън на открито (при празненство, за изгаряне на смет и пр.).

bongo

- ['bО¤gou] n зоол. голяма африканска антилопа. [] n малък тъпан, по който се удря с ръка/пръсти.

bonhomie

- ['bОnъmi:] n доброта, сърдечност; благоразположение.

boniface

- ['bОnifeis] n фр. собственик на хотел/бар/ресторант.

bonito

- [bО'nitou] n исп. зоол. тон (риба ).

bonkers

- ['bО¤kъz] a луд, щур.

bonnet

- ['bОnit] n 1. боне, шапчица с връзки; 2. калпаче, калпак; барета; 3. тех. капак (на мотор, колa и пр.); 4. похлупак (на комин и пр.). [] v слагам/налагам/нахлузвам шапка на.

bonny

- ['bОni] а 1. хубав, приятен, гиздав; 2. пращящ от здраве.

bonsai

- ['bounsai] n (pl без изменение ) яп. (начин за отглеждане в саксии на) изкуствено умалени дръвчета и др. растения.

bonus

- ['bounъs] n допьлнително възнаграждение, премиални и пр.

bony

- ['bouni] а 1. костен; 2. костелив; кокалест; с много кости (за риба), 3. мършав.

bonze

- [bОnz] n яп. будистки свещеник.

boo

- [bu:] int нсдоволство. неодобрение. презрение, за сплашване. прогонване на животно и пр. у-у-у! хъш! и пр. [] n 1. люлюканс. освиркване; 2. звук, изразяващ неодобрение/презрение и пр.; he never said ~ той не каза гък: she can't say ~ to a goose тя и на мравката път прави, много е кротка/срамежлива/стеснителна. [] v 1. дюдюкам, освирквам; 2. бибиткам, давам сигнал, [] n ам. sl. марихуана.;

boob

- [bu:b] n 1. глупак, ахмак, наивник; 2. грешка, гаф; 3. pl sl. женски гърди, бозки. [] v sl. правя голяма грешка/гаф.

booby

- ['bu:bi] n 1. глупак. наивник; 2. зоол. морска птица; 3. наркотично средство.

booby hatch

- ['bu:bihaetsh] n aм. sl. болница за душевноболни.

booby prize

- ['bu:bipraiz] n утешителна награда за последния в състезание.

booby trap

- ['burbi'traep] n 1. умело замаскирана бомба и пр.; 2. клопка, капан.

booby-trap

- [' bu:bi 'traep] v правя/поставям клопка на никого.

boodle

- ['bu:dl] n 1. група, тайфа; 2. голямо количество пари; aм. фалшиви пари: 3. рушвет, подкуп (и пол.); 4. вещи, придобити с измама.

boogie-woogie

- ['bu:gi'wu:gi] n клавирен стил в джазовата музика, буги-вуги.

book

- [buk] n 1. книга; тефтер; блок; бележник; 2. pl тьрг. счетоводни книги/сметки; 3. карнетка, кочан с билети и пр.; комплект пощенски марки на листове; 4. списък на залагания при конни състезания; to make/keep a ~ правя списък на залаганията; 5. the (Good) B. Библията; by the ~ точно; to speak without ~ говоря по памет, цитирам to be on the ~s фигурирам в списък, членувам; to be in the good ~s of радвам се на благоволението на; to be in the bad/black ~s of в немилост съм пред; to bring to ~ потърсвам сметка/отговорност от, поисквам обяснение от: to go by the ~ следвам сляпо инструкции/разпоредби и пр.; to speak by the ~ говоря въз основа на точна информация: to read s.o. like a ~ разбирам напълно/съвсем ca ми ясни нечии мотиви: this suits my ~ това съвпада с мойте планове, удобно ми е: in my ~ според мен, по мое мнение: it is not in the ~ не е позволено, не е прието: to know s.o. like a ~ познавам отлично някого, зная добре какво представлява/какъв е. [] v 1. ангажирам предварително (стаи в хотел, билети за театьр и пр., места вьв влак, параход и пр.)', 2. купувам (билет, билети); (fully) ~ed up (за pecmopанm. театьр и пр.) няма свободни места, всичко е продадено/ангажирано; (за певец, сказчик и пр.) нямам свободни дати за концерти и пр.: 3. вписвам в регистър и пр. срещу името на някого (дьлжи.иа сума, извьршено провинение и пр.), 4. вписвам в регистри (поръчка за запазване нн места за пьтуване, за концерти и пр.), 5. ~ed sl, хванат, пипнат.

book club

- ['bukklлb] n организация, която продава на своите членове книги с отстъпка.

book token

- ['buktoukъn] n разписка за определена сума, срещу която могат да се купуват книги.

book-ends

- ['bukenz] n pl чифт подпорки за книги, подредени на рафт и пр.

book-keeper

- ['bukki:pъ] n счетоводител.

book-keeping

- ['bukki:pi¤] n счетоводство.

book-learned

- ['buklъ:nid] а начетен, но без практически опит. книжен.

book-learning

- ['buklъ:ni¤] n начетеност; книжни познания.

book-rest

- ['bukrest] n подпора за книга (при четене).

bookbinder

- ['bukbaindъ] n книговезец.

bookbindery

- ['bukbaindъri] n книговезница, подвързвачница.

bookbinding

- ['bukbaindi¤] n подвързване на книги.

bookcase

- ['bukkeis] n шкаф за книги, библиотека.

bookie

- ['buki] разг. bookmaker.

booking

- ['buki¤] n 1. ангажимент за представление/концерт и пр.предварително ангажиране на билети/стаи в хотел и пр.

booking clerk

- ['buki¤kla:k] n чиновник, който продава/издава билети на гише и пр.

booking office

- ['buki¤ъris] n гише/каса за продаване/ангажиране на билети.

bookish

- ['bukish] а 1. книжен, книжовен (за език. стил); 2. пристрастен към четене на книги.

booklet

- ['buklit] n книжка; брошура; памфлет.

bookmaker

- ['bukmeikъ] n 1. съставител на книга; 2. сп. човек, който вписва залаганията и изплаща парите на печелившите. букмейкър.

bookman

- ['bukmъn] n (рl -men) книжовник, литератор.

bookmark(er)

- ['bukma:k(ъ)] n лента от плат/кожа и пр. за отбелязване докъде е стигнал човек в книга, която чете.

bookmobile

- ['bukmoubi:l] n ам. подвижна/пътуваща библиотека.

bookplate

- ['bukpleit] n етикет с името на собственика на книга, екслибрис.

bookseller

- ['bukselъ] n книжар; second-hand ~ антиквар букинист.

bookshelf

- ['bukshelf] n ам. лавица/полица за книги.

bookshop

- ['bukshОp] n книжарница.

bookstall

- ['bukstО:l] n щанд за книги, вестници и списания.

bookstore

- ['bukstО:] ам. bookshop.

bookwork

- ['bukwъ:k] n четене, проучване (на литература по даден проблем).

bookworm

- ['bukwъ:m] n книжен червей: прен. книжен плъх.

boom

- [bu:m] n 1. мор. гик; 2. плаващ бараж; 3. тех. стрела/рамо на кран; 4. телев. бамбук за микрофон; 5. ав. лонжерон, надлъжник. [] n 1. бумтеж, гръм, ек; 2. бръмчене; 3. бързо (често изкуствено) покачване на цените; 4. оживление, разцвет: 5. шум, рекламиране, сензация; 6. нараснала популярност; 7. attr шумен, рекламен; изкуствено повишен, надут (за цени); ~ town град, който бързо се развива/процъфтява. boom v 1. бумтя, гърмя, еча; изгърмявам: 2. процъфтявам, преуспявам, развивам се бързо; 3. агитирам упорито/шумно за някого/нещо; лансирам (кандидат и пр.); 4. търся се много, добивам широка известност.

boomerang

- ['bu:mъrae¤] n бумеранг (и прен.).

boomerangs

- [] v 1. действувам като бумеранг; 2. прен. връщам се към и засягам причинителя.

booming

- ['bu:mi¤] а 1. цъфтящ, преуспяващ; 2. оживен (за тьрговия).

boon

- [bu:n] n 1. дар, благодеяние; 2. предимство: благодат; 3. молба. [] a весел, приятен

boor

- [buъ] n грубиян, простак, дебелак.

boorish

- ['buъrish] а груб, прост, дебелашки.

boost

- [bu:st] v 1. вдигам, издигам; 2. повдигам, покачвам, повишавам: 3. тикам; подпомагам, подкрепям; 4. ел. усилвам. подсилвам; 5. лансирам; рекламирам; 6. ам. sl. крада стоки от магазин (за купувач). [] n 1. повдигане, подпомагане; тласък нагоре/напред; 2. лансиране; рекламиране.

booster

- ['bu:stъ] n 1. ел. усилвател; тех. бустер; 2. ам. човек, който лансира/рекламира/подпомага нещо: ентусиазиран поддръжник; 3. ам. купувач, който краде от магазини; 4. мед. допълнителна доза/инжекция за засилване/подновяване/продължаване действието на предишната.

boot

- [bu:t] n 1. цяла обувка; ам. ботуш; 2. багажник (на кола), 3. ист. инструмент за изтезаване; 4. ритник; прен. грубо изгонване, изритване; 5. мор. новобранец; 6. краткотрайна радост/удоволствие; the ~ is on the other leg сега точно обратното е истината, положението сега е точно обратното; to be in s.o.'s ~ s на мястото/в положението на някого съм; to give s.o. the ~ sl. изгонвам някого от работа, уволнявам/изритвам някого; to get the ~ sl. уволняват ме, изритват ме; to lick s.o.'s ~s угоднича/подмазвам се/лижа подметките на някого; like old ~s sl. страхотно, страшно много; you bet your ~s sl. съвсем сигурно e; to put the ~ in ритам жестоко; прен. действувам решително, предприемам решителни мерки; ~ and saddle! воен. на коне! [] v 1. обувам обуща; 2. ритам, изритвам; 3. разг. уволнявам; 4. to ~ out изхвърлям, изгонвам безцеремонно, изритвам; 5. to ~ around подритвам. [] n : to ~ също, освен това, в добавка. [] v ост. принасям полза, помагам; what ~s it to/that каква полза да/че; it little ~s to, it ~s not to няма полза/безсмислено е да.

boot-tree

- ['bu:ttri:] n калъп/пружинка за обуща.

bootblack

- ['bu:tblaek] n ваксаджия.

booted

- ['bu:tid] а обут с цели обувки/ботуши.

bootee

- ['bu:ti:, bu'ti:] n детско плетено терличе; дамска ботинка.

booth

- [bu:Ґ] n 1. сергия, щанд; 2. будка, навес, палатка, барака (на панаир); 3. кабина; voting ~ тъмна стаичка (за гласуване); listening ~ малка стаичка (в магазин), в която купувачи могат да прослушваг грамофонни плочи.

bootjack

- ['bu:tdjaek] n събувалка за ботуши.

bootlace

- ['bu:tleis] n обик. р1 връзки за цели обуща.

bootleg

- ['bu:tleg] n 1. горнище на ботуш; 2. ам. контрабанда произведено/продавано/пренасяно нещо (особ. спиртно питие). [] а ам. sl. контрабанден (особ. за спиртно питие). [] v произвеждам/продавам/пренасям/внасям контрабанда спиртно питие.

bootlegger

- ['bu:tlegъ] n човек, който контрабандира/ продава незаконно спиртни питиета.

bootless

- ['bu:tlis] а безполезен, безрезултатен.

bootlicker

- ['bu:tlikъ] n подмазвач, подлизурко, блюдолизец.

boots

- [bu:ts] n прислужник в хотел.

bootstraps

- ['bu:tstraeps] n pl: by o.'s own ~ самостоятелно, със собствени сили.

booty

- ['bu:ti] n 1. плячка; 2. голяма печалба/придобивка.

booze

- [bu:z] n 1. силно алкохолно питие; 2. пиене, пиянствуване; to have a/to go on the ~ пиянствувам. [] v разг. пия много, пиянствувам.

boozer

- ['bu:zъ] n 1. пияница; 2. sl. кръчма.

boozy

- ['bu:zi] разг. I. а пиян; II. п пияница.

bop

- [bОp] bebop.

bora

- ['bО:rъ] n студен сух вятър в Адриатическо море.

boracic

- [b^'raesik] а хим. бораксов; ~ acid борова киселина.

borage

- ['bandj] n бот. пореч (Borago officinalis).

borate

- ['bъ:reit] n хим. сол/естер на боровата киселина.

borax

- ['bО:raeks] n xu.u. боракс.

bordeaux

- [bО:'dou] n фр. червено вино, бордо; B. mixture разтвор за пръскане на плодни дървета.

border

- ['bО:dъ] n 1. граница: the B. границата и пограничните области, особ. между Англия и Шотландия; 2. attr граничен, пограничен; 3. ръб, край, ивица, бордюр; обшивка; 4. широка ивица/леха с цветя покрай плет/ограда/пьтека. [] v 1. гранича (on, upon с); 2. приближавам се, клоня към, приличам много; гранича с (и прен.), 3. поръбвам, обшивам.

borderer

- ['bО:dъrъ] n обитател на погранична област.

borderline

- ['bОdъlain] n 1. граница, демаркационна линия; 2. attr междинен; неопределен, трудно определим; съмнителен; ~ joke шега на границата на приличието.

bore

- [bО:] v 1. пробивам, издълбавам със свредел/бургия и пр.; to ~ for oil сондирам за петрол; 2. правя/ пробивам дупка: прен. пробивам си път напред; 3. избутвам с глава (за кон). [] n 1. пробита дупка, отвор; 2. вътрешен диаметър на тръба/цев и пр.; калибър. [] n 1. досаден/отегчителен човек: 2. безинтересно/досадно/неприятно нещо; напаст. [] v досаждам/омръзвам на, отегчавам. [] n висока вълна, нахлуваща в устието на река при прилив. [] вж. bear.

boreal

- ['bО:riъl] а северен.

boreas

- ['bО:riъs] n мит. богът на северния вятър, Борей.

borecole

- ['bО:koul] n вид зеле.

boredom

- ['bО:dъm] n отегчение, скука, досада.

borer

- ['bО:rъ] n 1. инструмент за пробиване на дупки: 2. човек/насекомо, пробиващо дупки.

boric

- ['bО:rik] а хим. боров: ~ acid борова киселина.

boring

- ['bО:n¤] а отегчителен, досаден, скучен.

born

- [bО:n] а роден; I was ~ in Sofia роден съм в София; Bulgarian ~ българин по произход; ~ of a poor family роден в/произхождащ от бедно семейство; in all my ~ days разг. през целия ми/си живот (досега): 1 was not ~ yesterday не съм вчерашен: ~ blind сляп от рождение; ~ and bred по произход и възпитание.

borne

- [] вж. bear; air ~ пренасян/носен по/от въздуха.

boron

- ['bО:rъn] n хим. бор.

borough

- ['bлrъ] n 1. градче: (municipal) ~ град/градеки район с общинско самоуправление; parliamentary ~ град, представен в Английския парламент; to own/buy a ~ ист. имам/придобивам срещу заплащане изключително влияние над избирателите на град; pocket ~ ист. град, където изберите се контролират от частно лице/семейство: rotten ~ номинално съществуващ избирателен район: 2. ам. една от административните единици на гр. Ню Йорк.

borough-English

- ['bлrъi¤glish] n юр. наследяване на недвижими имоти от най-младия син (в някои части на Англия).

borrow

- ['bОrоw] v заемам, вземам назаем (napu и пр.); заимствувам (of, from); мат. вземам.

borsch

- [bО:sh] n рус. готв. борш.

borstal

- ['bО:stъl] n изправителен дом за малолетни престъпници.

bortsch

- [bО:tsh] borsch.

borzoi

- ['bО:zОi] n руска хрътка.

boscage

- ['bОskidj] n гъсталак. храсталак; горист пейзаж.

bosh

- [bОsh] n. int sl. празни приказки; глупости! бошлаф!

boskage

- [] boscage.

bosky

- ['bОski] a горист, обрасъл с храсталак.

bosom

- ['buzъm] n 1. гърди: пазва. деколте; pl бюст; 2. прен. лоно, гръд, гърди; 3. сърце, душа; съкровени мисли/чувства: 4. тесен кръг/среда: 5. нежно покровителство; прегръдка; 6. дълбини; ~ friend близък/скъп приятел. [] v 1. нося/крия в пазвата си; 2. прегръщам.

bosomy

- ['buzъmi] a издут, издигнат, издигащ се; 2. гьрдест.

boss

- [bОs] n разг. 1. господар; шеф, началство; 2. ам. ръководител на политическа организация. [] а ам. 1. главен, отговорен: 2. sl. първокачествен, отличен. [] v 1. ръководя, шеф съм на; 2. рaзг. заповядвам, разпореждам; to ~ s.o. about/around разкарвам непрекъснато някого насам-натам; to ~ it разпореждам се, важничав to ~ the show изземвам цялото ръководство, разпореждам се с всичко, правя всичко сам. [] n 1. издатина, изпъкналост; топче, топка: арх. орнамент, розетка; 2. тех. главина на колело: 3. геол. щок, купол, лаколит. [] v украсявам с розетки/релеф и пр. [] v не улучвам: сбърквам; изпортвам, оплесквам. обърквам. [] n грешка; бъркотия, каша.

boss-eyed

- ['bОsaid] a разг. сляп с едното око; кривоглед; прен. пристрастен, едностранчив; нечестен.

boss-shot

- ['bОsshОt] n 1. неулучване. неналучкване: 2. прен. объркване; бъркотия, каша.

boston

- ['bОstъn] n 1. карти игра, подобна на вист; 2. танц, подобен на вале, бостон.

bosun

- ['bousn] boatswain.

bot

- [bОt] n паразитни личинки/червеи/лаври по добитъка (особ. по конете).

botanical

- [bО'taenikъl] a ботаничен, ботанически. [] n aм. лекарство от зеленчуци (особ. в сурово сьстояние).

botanist

- ['bОtъnist] n ботаник.

botanize

- ['bОtъnaiz] v изучавам/събирам растения.

botany

- ['bОtъni] n ботаника.

botany wool

- ['bОtъni'wu:l] n австралийска мериносова вълна.

botch

- [bОtsh] v поправям. закърпвам лошо/нескопосно; прен. скърпвам, скалъпвам: оплесквам, развалям. [] n кръпка; нескопосно свършена работа.

botchwork

- ['bОtshwъ:k] n нехайно/нескопосно свършена работа.

botchy

- ['bОtshi] а нескопосан, извършен през куп за грош.

botel

- [] boatel.

both

- [bouҐ] а, pron и двамата, и двете; и единият, и другият: ~/~ of the/ ~ the brothers arc here и двамата братя са тук; they are ~ here те и двамата са тук: ~ my brothers are younger than you и двамата ми братя са по-млади от теб; ~ of us/you/them и двамата; to have it ~ ways хем така хем така, ту така - ту така, според. както ми отърва. [] adv : ~ ...and и ..., и, хем ..., хем, не само ..., но и; it is ~ good and cheap то e и/хем хубаво, и/хем евтино. не само е хубаво, но е и евтино.

bother

- ['bОъ] v 1. безпокоя (се), тревожа (се); 2. досаждам. дразня; 3. правя си/давам си труд; I can't be ~ed пръста си не мърдам/няма да помръдна. [] n 1. беспокойство, грижи, неприятности; 2. paбота. труд: затруднение. [] int ух! поврага! дявол го взел! по дяволите!

botheration

- ['bОъгеishъп] bother.

bothersome

- ['bОъsъm] а досаден, отегчителен, неприятен.

bothy

- ['bОi] n шотл. колиба; барака.

bott

- [] bot.

bottle

- ['bОtl] n 1. бутилка, шише; прен. пиене, попийване; to take to the ~ проливам се; 2. биберон; brought up on the ~ изкуствено хранен (за бебе); 3. бутилка за/с втечнен газ. [] v наливам/слагам в бутилка/буркан; бутилирам: to ~ up прeн. потискам, сдържам. прикривам (гняв раздразнение и пр.).

bottle-fed

- ['bОtlfed] а изкуствено хранен (за бебе).

bottle-feed

- ['bОtifi:d] v храня (бебе) изкуствено/с биберон.

bottle-glass

- ['bОllgla:s] n тъмнозелено стъкло (за бутилки и пр.).

bottle-gourd

- ['bОtlguъd] n бот. вид кратуна.

bottle-green

- ['bОtlgri:n] n, а тъмнозелен (цвят), тъмнозелено.

bottle-neck

- ['bОtlnek] n 1. шийка на бутилка; 2. стеснение на път/улица и пр.: тесен вход; 3. заприщване/задръстване на движението; 4. ситуация, забавяща/ спираща потока на продукцията и пр.; прен. безисходно положение, безизходица.

bottle-opener

- ['botl.oupъnъ] n отварачка за бутилки.

bottle-party

- ['bОtl,pa:ti] n събиране, при което всеки гост носи по шише вино и пр.

bottle-washer

- ['bОtl,wОshО] n 1. мияч на бутилки; машина за миене на бутилки: 2. разг. момче за всичко.

bottom

- ['bОtът] n 1. дъно; долният край/долната част на нещо; основа (при боядисване и пр.); прен. основа, база: from the ~ of o.'s heart искрено, дълбоко, от все сьрце, от дън душа; ~ up обърнат с дъното нагоре: ~s up (да пием) екс/до дъно; at/in the ~ of на дъното на: най-долу на; at the ~ of the mountain в подпожието на планината; to be (at the) ~ of o.'s class най-слабият ученик в класа съм; to be at the ~ of s.th. прен. причината за нещо съм: at ~ в същинатц/основата си, по душа; there is no ~ to it нe му се вижда краят: to go/send to the ~ потъвам/потопявам; to touch ~ засядам (за кораб); докосвам дъното с крак; прен. 1) достигам до дъното на нещастието/падението и пр.; 2) опирам се на сигурни факти; 2. седалка на стол; 3. вулг. задник. задница: 4. .мор. кил; (товарен) кораб; 5. низина, долина; 6.pl долната част на пижама; 7. pl утайка; 8. издръжливост: 9. attr най-долен, най-нисък; основен: ~ prices възможните най-ниски цени; ~ rung най-долното стъпало на подвижна стълба; ~ dollar последен грош. [] v 1. слагам дъно/седалка на; 2. достигам до дъното. измервам: 3. проучвам, разбирам същината на: 4. стигам най-ниското ниво; 5. основавам върху/на.

bottomless

- ['bОtъmlis] а 1. без дъно/седалище/седалка; 2. бездънен; 3. необхватен. необятен: 4. неоснователен. неоправдан: 5. ам. гол.

bottommost

- ['bОtъm.moust] a 1. най-долен, най-нисък; най-дълбок; най-съществен (за проблем и пр.): 2. последен.

bottomry

- ['bОtъmri] n юр. заем, гарантиран с кораб или товара му.

botulism

- ['bОtjulizm] n мед. отравяне (от храни колбаси, коисерви и пр.), ботулизъм.

boudoir

- ['bu:dwa:] n фр. будоар.

bough

- [bau] n голям, особ. скелетен клон на дърво.

bought

- [] вж. buy.

boughten

- ['bО:tъn] а диал., ам. купешки, купен от магазин, готов.

bougie

- ['bu:ji:] п фр. 1. восъчна свещ, вощеница; 2. мед. свещичка, супозиторий; 3. хирургически инструмент.

bouillabaisse

- [bu:jъ'beis] n фр. чорба от риба с много подправки.

bouillon

- ['bujОп] n фр. бульон.

boul(l)e

- [] buhl.

boulder

- ['bouldъ] n 1. голям скален блок; 2. голям заоблен речен камък.

boulevard

- ['bu:lva:d] n фр. булевард.

boulter

- [] bolter.

bounce

- [bauns] v 1. скачам, подскачам; отскачам (и с off, back); 2. втурвам се/нахлувам шумно/гневно/ безцеремонно (into); изскачам, изхвърчавам (out of); to ~ along прен. хвърча, нося се; 3. карам да отскача, тупкам (топка), 4. sl. изхвърлям, изгонвам; уволнявам; 5. накарвам, убеждавам; подтиквам, тласкам, принуждавам (into, out of); 6. съвземам се бързо от удар/поражение (обик. с back); 7. говоря на едро, хваля се; to be ~d разг. върнат съм като невалиден/без покритие (за чек). [] n 1. подскачане, отскачане. скок; 2. силен удар, изплющяване; 3. еластичност, жилавост; живост, енергичност, замах; 4. безсрамие, самохвалство; 5. sl. изгонване, натирване. [] adv. int внезапно, изведнъж; туп! бух! to come ~ against бухвам се/блъсвам се в, сблъсквам се с.

bouncer

- ['baunsъ] n 1. самохвалко, ментърджия; 2. безсрамна лъжа; 3. огромно нещо; 4. sl. човек, който отстранява от събрания и други обществени места смутители на реда.

bouncing

- ['baunsi¤] а 1. енергичен, шумен, жив; 2. юначен, силен, здрав.

bound

- [baund] n обик. р1 1. граница, предел; out of ~s уч. забранена територия/район; within/beyond the ~s of decency в/извън рамките на приличието; 2. ограничение; out of all ~s нетърпимо, недопустимо; to place s.th. out of ~s to забранявам нещо за (ученици, войници и пр.). [] v 1. слагам граници на, ограничавам; ограждам; 2. служа за граница; 3. гранича (on с); to be ~ed by гранича с. [] v 1. скачам. подскачам; отскачам (и с off); 2. хвърча. нося се. [] n скок напред/нагоре; подскок, отскок. [] а 1. свързан: обвързан; 2. подвързан; cloth ~ подвързан с платно; paper ~ с меки корици (за книга); 3. задължен; принуден; (in) duty/honour ~ морално задължен; 4. сигурен, обезателен; to be ~ to do s.th. сигурно/непременно ще направя нещо: I'll be ~ прен. уверен/сигурен съм в (истинността на) нещо. [] а готов да тръгне на път (за пароход и пр.); ~ for пътуващ за/по направление на; homeward ~ връщащ се в страната си/вкъщи; outward ~ отплуващ/пътуващ за друга страна.

boundary

- ['baundъri] n 1. граница; 2. крикет удар извън игрището.

bounden

- ['baundъn] а задължителен, обвързващ; my~ duty мой неотменим дълг.

bounder

- ['baundъ] n невъзпитан човек. простак.

boundless

- ['baundlis] а безграничен, необятен.

bounteous, -tiful

- ['bauntiъs, -tiful] a 1. щедър, благодетелен; 2. богат, изобилен.

bounty

- ['baunti] n 1. щедрост, изобилие; 2. дар, дарение; 3. субсидия; премия: парично възнаграждение.

bouquet

- [bu'kei] n 1. букет: 2. специфичен аромат (на вино и пр.), букет; 3. aм. похвала, комплимент.

bourbon

- ['buъbъn, 'bъ:bъn] n ам. 1. краен консерватор, реакционер; 2. вид уиски от царевица и ръж.

bourdon

- ['buъdъn] n 1. басов регисгьр на орган/акордеон: 2. цев на гайда, ручило.

bourgeois

- ['buъjwa:] n 1. човек or средната/търговската класа, буржоа; 2. идейно ограничен човек; petty ~ дребен буржоа; 3. печ. боргес; 4. attr буржоазен.

bourgeoisie

- [,buъjwa:'zi:] n средната класа/съсловие, буржоазия; petty ~ дребна буржоазия.

bourn

- [buъn, bО:п] n поточе, ручейче.

bourne

- [] n 1. ост. граница, предел: 2. поет. предназначение, цел.

bourse

- [buъs] n фр. борса: the B. парижката борса.

boustrophedon

- [bu:strъ'ri:dъn] а, adv (написан) последователно на редове от ляво на дясно и от дясно на ляво.

bout

- [baut] n 1. ред: смяна; тур: промеждутък: 2. период: 3. атака: счепкване: 4. пристъп (на болеcm. пиене и пр.); 5. състезания (по бокс. борба и пр.).

bouzouki

- [bu:'zu:ki] n гръцка мандолина.

bovine

- ['boiivain] а 1. волски: 2. прен. бавен. муден: тъп.

bow

- [bau] v 1. покланям се за поздрав/в знак на съгласие/уважение/подчинение: to ~ in/out приемам/ изпращам с поклон; to ~ (s.o.) out покланям се и излизам; 2. навеждам (се); прекланям (се), превивам (се), отстъпвам/скланям глава/превивам врат пред (и с down); to ~ (down) before s.o. прекланям се/ коленича пред/почитим някого; to ~ down to лаская. угоднича/сервилнича пред: 3. to ~ down превивам. смазвам. [] n поклон (с глава.тяло); to make o.'s ~ появявам се/огтеглям се с поклон: to take a ~ покланям се (пред публика). [bou] n 1. лък (и -муз.): 2. дъга. арка: 3. панделка. фльонга; 4. лира (на трамвай); 5. bow tie. [bou] v муз. служа си с лък. [bau] n често рl предна част/нос на кораб/лодка; a shot across the ~s предупреждение.

bow tie

- ['bou'tai] n папийонка.

bow window

- ['bou'windou] n 1. закръглен еркер, еркерен прозорец; 2. sl. шкембе, търбух.

bow-compass(es)

- [ 'boukъmpъs(iz)] n пергел за измерване на вътрешни/външни дйаметри, кронциркул.

bow-knot

- ['bounОt] n вьрзан на фльонга възeл.

bow-legged

- ['boulegd] а кривокрак.

bow-saw

- ['bousО:] n вид бичкия, лък.

bow-wow

- ['bau'wau] int, n бау-бау; дет. куче.

bowdlerize

- ['baudlъraiz] v отстранявам нежелателни/неприлични думи/места в книги (при редактиране).

bowel

- ['bauъl] n обик. pl 1. чeрва; 2. вътрешности, недра; 3. ост. чувства на състрадание/жал и пр.

bower

- ['bauъ] n 1. зашумено кътче в градина; асма; беседка; 2. кииж. будоар. [] n мор. предна/главна котва.

bowery

- ['bauъri] а зашумен. сенчест, листат. [] n ам. квартал на бездомници. несретници и пияници: the B. улица в Ню Йорк, прословута с крьчмите и бездомните си скитници.

bowie-knife

- ['boui'nair] n ам вид кама.

bowl

- [boul] n 1. бокал, чаша; 2. паница, купа; 3. вдльбнатата част на лъжица/лула и пр.: 4. клозетна чиния; 5. ам. амфитеатър; атлетически стадион. [] n 1. дървена топка за кегли; 2. pl вид игра на кегли; 3. ролка, кръгов цилиндър. [] v 1. играя на кегли; 2. търкалям обръч/топка; търкалям се, движа се бързо; 3. крикет подавам топката; изваждам от играта (и при бейзбол), хвърлям топката; прен. нанасям поражение; 4. to ~ over събарям; npeн. слисвам, обърквам.

bowler

- ['boulъ] n бомбе (шапка). [] n 1. играч на кегли; 2. крикет човек, който подава топката; 3. бейзбол човек, който хвърля топката.

bowline

- ['boulin] n 1. мор. въже, свързващо квадратно платно откъм страната на вятъра с носа; 2. моряшки възел (и ~ knot).

bowling

- ['bouli¤] n игра на кегли; крикет подаване на топката.

bowling-alley

- [' boulin 'aeli] n тясна дълга площ за игра на кегли.

bowling-green

- ['bouli¤gri:n] n затревена площ за игра на кегли.

bowman

- ['boumъn] n (pl -men) стрелец с лък. ['baumъn] n (pl -men) гребец, седящ най-отпред в лодката.

bowshot

- ['boushОt] n разстоянието, на което може да се изстреля стрела.

bowstring

- ['boustri¤] n 1. тетива; 2. ист. връв, използувана в Турция за екзекуция.

box

- [bОks] n 1. кутия, кутийка; сандък, сандъче; 2. будка, кабина; 3. капра; 4. ложа (в театьр и пр.); 5. отделение за добитък (в сбор, вагон), 6. къщичка, колибка, хижа (ловджийска, рибарска); 7. сепаре (в ресторант, крьчма и пр.); 8. подарък в кутия; 9. sl. грамофон; 10. sl. телевизор; 11. sl. китара; 12. тех. защитен сандък; лагер; 13. печ. част от страница, отделена с линии; 14. разг. ковчег; in the same ~ в същото положение, на същия хал/дередже. [] v 1. слагам в кутия/сандък и пр.; 2. депозирам (документ) в съд; 3. правя дупка в кората на дърво (за сьбирапе на сок), 4. смесвам (боя) чрез преливане от един съд в друг; to ~ the compass мор. изброявам поред точките на компаса; прен. завъртам се на 360, свършвам там, откъдето съм започнал; box in затварям; натиквам, набутвам.наблъсквам; box off отделям с преграда; box up box in. [] n плесница (и a ~ on the ear). [] v 1. боксирам се; 2. зашлевявам, удрям плесница, обик. to ~ s.o.'s ears; to ~ clever sl. държа се/ постъпвам умно. [] n чемшир; чемширово дърво (Buxus sempervirens).

box and Cox

- ['bОksъnkОks] n двама души, които никога не се срещат/не са вкъщи по едно и също време и пр.

box camera

- ['bОks'kaemъrъ] n опростена фотокамера с форма на кутия.

box coat

- ['bОkskout] n 1. дебело горно палто (на кочияш и пр.); 2. широко горно палто, обик. с подплънки на рамената.

box lunch

- ['bОkslлntsh] n пакетирана в кутия суха храна/обед.

box office

- ['bОks'Оfis] n каса в театър; представление и пр., което привлича многобройна публика и дава добър касов сбор.

box social

- ['bОks'soushъl] n благотворителна забава и пр., на която се продава с наддаване пакетирана суха храна.

box spring

- ['bОks'spri¤] n пружинен матрак.

box-pleat

- ['bОkspli:t] n плоха.

box-seat

- ['bОkssi:t] n 1. мястото на кочияша, капра; 2. място в ложа.

box-tree

- ['bОkstri:] n чемшир (дьрво, xpacm).

boxcalf

- ['bОkska:f] п бокс (кожа).

boxcar

- ['bОkska:] n ам. закрит товарен вагон, фургон.

boxer

- ['bОksъ] n 1. боксьор; 2. боксер (породи булдог).

boxhaul

- ['bОkshО:l] n мор. бързо обръщам/завъртам кораб.

boxing

- ['bОksi¤] n 1. боксиране, бокс; 2. attr боксьорски, за/в/по бокс.

boxing Day

- ['bОksi¤'dei] n вторият ден на Коледа (26 декември), на който се правят дребни подаръци и се дават парични суми на служещи.

boxing gloves

- ['bОksi¤'glлvz] n pl боксьорски ръкавици.

boxwood

- ['bОkswu:d] n чемширово дърво (като материал).

boy

- [bОi] n 1. момче; old ~ дядка; драги, друже, момчето ми (обрьщение); 2. прислужник туземец; 3. attr мъжки, млад.

boy scout

- ['bОi'skaut] n скаут.

boy-and-girl

- ['bОiъn'gъ:l] а младежки (за любовна история и пр.).

boy-meets-girl

- ['bОi'mi:ts'gъ:l] а обикновен, обичаен, традиционен.

boyar(d)

- ['bОija:(d)] n ист. болярин.

boycott

- ['bОikъt] v бойкотирам. [] n бойкот.

boyfriend

- ['bОifrend] n приятел на момиче/жена, любим.

boyhood

- ['bОihud] n детство, юношество, момчешки дни.

boyish

- ['bОiish] а момчешки; буен, смел.

bra

- [bra:] разг. brassiere.

brace

- [breis] n 1. тех. скоба, свръзка, стяга (и за зьби), затегалка; печ. голяма скоба (}или{); 2. стр. паянта, подпора, разпънка; 3. чифт, двойка (кучета, дивеч, презр. и хора), 4. рl презрамки, тиранти; 5. мор. въже за нагласяне на платното според вятъра; 6. ремък; 7. стимул (и морален). [] v 1. свързвам, стягам, притягам, привързвам; 2. закрепвам, подпирам, обхващам; 3. опъвам, обтягам; 4. стимулирам; ободрявам, освежавам (и с up); to ~ (o.s.) up стягам се, събирам/напрягам сили, приготвям се (за атака и пр.), 5. мор. нагласям платно според вятъра; 6. печ. слагам в големи скоби.

bracelet

- ['breislit] n 1. гривна; 2. pl разг. белезници.

bracer

- ['breisъ] n 1. нещо, което свързва/стяга; 2. предпазител за лявата китка при стрелба с лък/фехтовка; 3. глътка алкохол за ободряване; ободряващо/укрепително лекарство.

brachial

- ['breikiъl] а анат. раменен; подобен на ръка.

brachicephalic

- [braekisi'faelik] а зоол., анат. късоглав, брахикефален.

brachylogy

- [brae'kilъdji] n 1. (прекалена) сбитост на изразяване; 2. изпущане на важна дума в изречението.

bracing

- ['breisi¤] а освежителен, ободрителен, укрепителен.

bracken

- ['braekъn] n 1. Орлова папрат (Pteridium aquilinum); 2. гъстообрасли с oрлова папрат площи.

bracket

- ['braekit] n 1. скоба; angle ~s ъглови скоби ( >);round ~s кръгли/малки скоби; square ~s квадратни/средни скоби; 2. арх. подпора, конзола; 3. воен. вилка (при стрелба); 4. графа; категория, класа; social ~ обществена категория; income ~ категория от хора с еднакъв доход. [] v 1. слагам в скоби; 2. групирам, категоризирам, свързвам в категории; слагам под еднакъв знаменател (with с); 3. воен. хващам във вилка.

brackish

- ['braekish] а 1. с леко солен вкус (за вода); 2. ам. неприятен на вкус (за чаи и пр.); 3. ам. противен.

bract

- [braekt] n бот. прицветник.

bracteate

- ['braektiit] а бот. с прицветник/прицветници.

brad

- [braed] n тънък дърводелски пирон (за дюшеме и пр.).

bradawl

- ['braedъ:l] n шило за пробиване на дупки за дърводелски пирони/винтове и пр.

bradshaw

- ['braedshО:] n ист. разписание на всички пътнически влакове в Англия.

bradycardia

- [braedi'ka:diъ] n мед. забавена сърдечна дейност, брадикардия.

brae

- [brei] n шотл. стръмен бряг на река; склон на хълм.

brag

- [braeg] n 1. хвалба, самохвалство; напереност, фукане; 2. самохвалко, фукльо, перко; 3. карта игра, подобна на покер. [] v (-gg-) хваля се, перча се. [] а ам. първокласен, първокачествен.

braggadocio

- [braegъdoushiou] n 1. самохвалство, самомнителност; 2. самохвалко, фукльо, перко.

braggart

- ['braegъt] I. а който обича да се хвали, наперен; II. п самохвалко, перко.

brahmin, -hman

- ['bra:min, -mъn] n 1. брамин; 2. ам. разг. високо образован/интелигентен човек.

braid

- ['breid] v 1. плета, вплитам, преплитам; 2. сплитам (за коса); 3. връзвам/превръзвам с панделка (коса), 4. обшивам/украсявам с ширит/сърма; 5. прен. преплитам, смесвам. [] n 1. плитка; 2. панделка, ширит; сърма.

braiding

- ['breidi¤] n 1. ширит; сърма; 2. бродерия.

braille

- [breil] n система за писане/печатане за слепи с изпъкнал шрифт.

brain

- [brein] n 1. мозък; to get/have s.th. on the ~ не ми излиза нещо от ума, завладян съм изцяло от някаква мисъл/от нещо; to turn s.o.'s ~ замайвам, завъртявам главата на някого, правя някого да се главозамае; обърквам/разстройвам някого; 2. обик. рl ум, умствени способности, интелект; интелигентност; въображение; to beat/cudgel/rack o.'s ~s блъскам си главата, напрягам си ума (about, with); to pick s.o.'s ~s използувам труда/знанията/идеите на някого за собствена изгода; 3. разг. много интелигентен човек; 4. мозък на електронно устройство; 5. мозък (като храна). [] v разбивам главата/черепа на.

brain drain

- [' brein 'drein] n загуба на учени и на висококвалифицирани специалисти поради емигриране.

brain fever

- [' brein' fi:vъ] n мозъчно възпаление.

brain-child

- ['breintshaild] n разг. продукт на мисълта/въображението.

brain-fag

- ['breinfaeg] n умствена преумора.

brain-pan

- ['breinpaen] n разг. череп.

brain-stem

- ['breinstem] n продълговат мозък.

brain-teaser

- ['breinti:zъ] n нещо, за решението на което се изисква умствено усилие и остроумие.

brain-trust

- ['brein'trлst] ам. brains trust.

brain-twister

- ['brein'twistъ] brain-teaser.

braincase

- ['breinkeis] n череп.

brainless

- ['breinlis] а глупав.

brainpower

- ['brein,pauъ] n умствени способности, интелигентност.

brains trust

- ['breinz'trлst] n 1. група специалисти, използувани като съветчици от правителството; 2. разг. група видни личности и специалисти, отговарящи импровизирано на зададени им въпросиот общ интерес.

brainsick

- ['breinsik] а ам. умствено разстроен, безумен.

brainstorm

- ['breinstО:m] n 1. внезапен пристъп на мозъчно разстройство; 2. brainwave; 3. ам. глупава/вятърничава идея.

brainstorming

- ['breinstО:mi¤] n ам. спонтанно колективно обсъждане на нерешен проблем.

brainwash(ing)

- ['breinwОsh(i¤)] n изтриване от паметта на миналото чрез психотерапевтични средства: сломяване на волята, характера и поведението на човек чрез психоманипулации и други средства, "промиване на мозъка".

brainwave

- ['breinweiv] n разг. щастливо хрумване; просветление, прозрение.

brainwork

- ['breinwъ:k] n умствена дейност.

brainy

- ['breini] а разг. интелигентен.

braise

- [breiz] v готв. задушавам (месо и пр.).

brake

- [breik] n спирачка; to apply/put on the ~s удрям спирачките (и прен.). [] v слагам спирачки на, спирам, забавям (и прен.). [] v 1. чукам, мъна (лен, коноп); 2. бранувам. [] n 1. мъналка; 2. голяма брана. [] n бот. вид папрат (Pteridium). [] n гъсталак, храсталак; ам. мочурище.

brakesman

- ['breiksmъn] n (рl -men) спирач.

bramble

- ['braembl] n бот. калина (Rubus fruticosus).

bran

- [braen] n трици.

branch

- [brantsh] n 1. клон; 2. разклонение, дял (и на планина); ръкав (на река); 3. отрасъл, бранш; филиал; ~ line жп. клон от линия; ~ office филиал, клон; 4. родова линия. [] v разклонявам се; разширявам се, разпростирам се (out, forth); to ~ away/off отклонявам се (from oт) (за пьт и пр.).

branched

- ['bra:ntsht] а разклонен, клонест.

branchia, branchiae

- ['brae¤kiъ, 'brae¤kii:] n рl зоол. хриле.

branchy

- ['bra:ntshi] а клонест, с много клони.

brand

- [braend] n 1. горяща/недогоряла главня; поет. факел; 2. бот. чернилка/главня/ръжда по растенията; 3. желязо за жигосване; 4. позорен печат, петно, дамга, стигма; 5. търговска/фабрична марка; вид, качество, сорт; 6. поет. меч; ~ from the burning спасен/покаял се грешник. [] v 1. жигосвам, дамгосвам; ~ed on the memory врязан/запечатан в паметта; 2. клеймя, петня, позоря; 3. маркирам, бележа.

brand-new

- ['braendnju] n нов-новеничък, съвсем нов.

brandied

- ['braendid] а готв. потопен в/подправен с коняк/бренди.

brandish

- ['braendish] v махам с, размахвам заплашително (орьжие, прьчка и пр.).

brandling

- ['braendli¤] n вид червей, използуван за стръв.

brandy

- ['braendi] n коняк. ракия, бренди.

brandy-ball

- ['braendibО:l] n 1. вид дребен сладкиш с коняк; 2. бонбон с ликьор.

brandy-snap

- ['braendisnaep] n вид вафли.

brant

- [braent] ам. brent.

brash

- [braesh] n натрошени камъни, отломки; късове лед; изрезки от жив плет. [] а 1. разг. стремителен, прибързан, необмислен, безразсъден; 2. нетактичен; 3. нахален, нагъл, безочлив; 4. ам. чуплив. brash п стомашни киселини.

brass

- [bra:s] n 1. месинг, пиринч; 2. съд/прибор/украшение и пр. от месинг; духови инструменти; 3. месингова паметна/надгробна плоча; 4 sl. пари; 5. разг. безсрамие, безочливост; 6. sl. висши чиновници/офицери; 7. attr месингов, пиринчен; духов; to come/get down to ~ tacks/nails добирам се до съществени факти; идвам до същината на въпроса; говоря по/разглеждам фактите; приемам нещата такива, каквито са; занимавам се с/разглеждам нещата, които са от непосредствена практическа важност; as bold as ~ нахален, нагъл, безсрамен.

brass band

- [' bra:s' baend] n духов оркестър.

brass hat

- ['bra:s'haet] n 1. воен. висш офицер; 2. ам. високопоставена личност.

brass plate

- ['bra:s'pleit] n месингова плоча/табелка/фирма (на врата и пр.).

brassard

- ['braesa:d] n лента/значка/знак, носен на ръкава.

brasserie

- ['braesъri] n фр. бирария.

brassiere

- ['braesiЁъ] n фр. сутиен.

brassy

- ['bra:si] а 1. месингов; 2. металичен, рязък (за звук и пр.); 3. безсрамен; шумен. [] n пръчка за голф с месингов край.

brat

- [braet] n презр. дете (обик. невьзпитано, досадно); джереме.

brattice

- ['braetis] n мин. вентилационна преграда.

bravado

- [brъ'va:dou] n проява на ненужна храброст; перчене, фукане.

brave

- [breiv] а 1. храбър, смел, безстрашен; 2. книж. възхитителен, прекрасен, славен; доблестен; 3. весел. [] v излизам храбро срещу, боря се с, противостоя на; пренебрегвам; предизвиквам. [] n ост. храбрец; индиански вожд.

bravery

- ['breivъri] n 1. смелост, храброст; 2. книж. великолепие, блясък, пищност; 3. пищно облекло.

bravo

- ['bra:vou] n ит. наемен убиец, престъпник. [] n, int одобрителен вик; браво!

bravura

- [brъ'vu:rъ] n муз. 1. блестящо изпълнение; 2. пасаж/стил, изпълнението на които изисква голяма вещина.

braw

- [brО:] а шот. 1. хубав, добър; 2. разкошно облечен.

brawl

- [brО:l] n шумна кавга. разпра. [] v 1. карам се шумно; предизвиквам смут/бъркотия; 2. тека шумно, буча (за поток и пр.).

brawler

- ['brО:lъ] n кавгаджия, скандалджия.

brawn

- [brО:п] n 1. мускули, мускулатура; мускулна сила; 2. готв. пача.

brawny

- ['brО:пi] а мускулест, як.

bray

- [brei] n 1. магарешки рев; 2. остър неприятен звук; 3. шумни протести. [] v 1. рева (за магаре); 2. издавам пронизителен/неприятен звук (за трьба и пр.), изревавам. [] v чукам, счуквам (в хаван).

braze

- [breiz] v споя вам със сплав от мед и цинк.

brazen

- ['breizъn] а 1. меден, бронзов; 2. остър, рязък (за звук), 3. безсрамен, нагъл, нахакан (и ~ -faced). [] v държа се безочливо/нахално; не ми мига окото; to ~ it out не се срамувам от поведението/ постъпката си.

brazier

- ['breiziъ, 'breijъ] n казанджия. [] n мангал.

brazil-nut

- ['breizilnлt] n бразилски триъгълен орех.

breach

- [bri:tsh] n 1. нарушение, неспазване (на правило, разпоредба, споразумение, задьлжение и пр.); ~ of the peace юр. нарушение на обществения ред, безредица; ~ of promise неудържане на дадена дума (особ. за женитба); ~ of arrest избягване от арест; ~ of faith нелоялна постъпка, измяна; 2. отчуждаване; скъсване, скарване, раздяла (with с): 3. пролом, пробив, дупка, процеп, цепнатина; to stand in the ~ npен. поемам/понасям тежестта на удара/атаката; извършвам най-трудната работа; на топа на устата съм; опирам пешкира; to step into/fill the ~ прен. оказвам помощ в критичен момент; 4. разбиване на вълни о кораб; 5. скачане на кит във водата. [] v 1. правя пролом в, пробивам; 2. ам. нарушавам (споразумение и пр.).

bread

- [bred] n хляб, храна; прен. пари, средства; ~ and butter намазана с масло филия; прен. насъщна храна. прехрана: to have o.'s ~ buttered on both sides живея охолно; to know on which side o.'s ~ is buttered разбирам/зная си добре интересите; a ^ -and-butter letter благодарствено писмо за оказано гостоприемство. [] v готв. овалвам в/панирам с галета.

bread sauce

- ['bred'sО:s] n готв. млечен сос с галета.

bread-and-butter

- [bredъn'bлtъ] а 1. детски, момчешки; 2. обикновен, добре познат; прозаичен; 3. на който може да се разчита.

bread-basket

- ['bredba:skit] n 1. панерка за хляб; 2. sl. стомах; 3. ам. голям зърнопроизводителен район, житница.

bread-bin

- ['bredbin] n кутия за хляб.

bread-fruit

- ['bredfru:t] n (плодът на) хлебното дърво (Artocarpus incisa).

bread-winner

- ['bredwinъ] n човек, който работи. за да изхранва семейство.

breadcrumbs

- ['bredkrлmz] n рl готв. галета.

breadline

- ['bredlain] n ам. опашка от бедни/безработни за получаване на храна/парична помощ; on the ~ много беден, получаващ помощ за бедност.

breadstuffs

- ['bredstлfs] n рl 1. житни храни; брашно; хляб; 2. хлебни изделия.

breadth

- [bredҐ] n 1. широчина, ширина, шир; 2. широта; размах: обхват: ~ of view широк поглед, неограниченост на възгледите, толерантност.

breadthways, -wise

- ['bredҐweiz, -waiz] adv на ширина.

break

- [breik] v (broke [brouk] ; broken [broukъn] ) 1. чупя (се), отчупвам (се), сцепвам (се), начупвам (се), троша (се), разбивам (се), къртя (се); to ~ the ground разоравам/обръщам (земя); правя първите копки; започвам разкопки; подготвям почвата (и прен.), започвам работа: to ~ the skin of o.'s knee ожулвам/обелвам/одирам кожата на коляното си; 2. начевам (хляб и пр.); развалям, разбивам на дребно (пари); 3. скъсвам (се) (за конец, вьже и пр.); to ~ a blood-vessel пуква ми се кръвоносен съд; 4. пробивам се, пуквам се (за цирей и пр.); 5, разкъсвам се. разпръсвам се (за облачност); 6. разразявам се (за буря); 7. откривам се, разкривам се (за гледка); 8. разпръсвам. разстройвам (войска); 9. нарушавам, развалям, накърнявам; прекъсвам (закон, споразумение и пр.); to ~ a set развалям сервиз/комплект, продавам го на части; to ~ step не вървя в крак/ такт; to ~ bounds воен. излизам без позволение, самоотлъчвам се; 10. прекъсвам, прекратявам: to ~ for coffee правя кратка почивка, за да (из)пия (едно) кафе; to ~ from work прекъсвам работа за кратка почивка; to ~ camp вдигам лагер; 11. пресичам се, секвам от вьлнение и пр.: променям се, мутирам (за глас); 12. ломя, сломявам (дух, воля, сьпротивa и пр.); to ~ s.o./o.s. of a habit отучвам някого/себе си от навик; to ~ o.'s heart умирам от мъка (over за, заради): to ~ s.o.'s heart разбивам сърцето на някого; 13. намалявам силата на, обуздавам (стихия, удар и пр.): 14. опитомявам, укротявам; обучавам, тренирам (кон и пр.); 15. разорявам (се); докарвам до фалит; 16. унищожавам, разсипвам (и прен.); 17. понижавам, разжалвам; 18. провалям (стачкa); 19. избягвам (от затвор и пр.); to ~ free/loose отскубвам се, избягвам; 20. разчиствам/ проправям път; 21. разбивам (нос), счупвам (врат, грьб и пр.); 22. променям се внезапно, развалям се (за време); намалявам, преминавам (за студ, горещина и пр.); 23. крикет отклонявам се, криввам (за топка); 24. променям хода си (за кон); 25. развивам се, случвам се, ставам; 26. опровергавам, доказвам неверността/несъстоятелността на (алиби и пр.); 27. влошавам се (за здравe); 28. внезапно/рязко спадам (за цени), 29. ам. пресичам се (за сметана и пр.); to ~ with скъсвам връзките си/разделям се с; the day broke зората се пукна/сипна; зазори се, започна да се разсъмва; to ~ a flag развивам знаме; to ~ even приключвам (сделка и пр.) без загуба и без печалба; to ~ a leg ам. изпълнявам с успех (роля, музикално произведение), break away откъсвам (се), отделям (се), отцепвам (се) (и прен.); освобождавам (се), отклонявам (се); избягвам (from от); скъсвам (with с); изоставям; разпръсвам се (за мрак и пр.); break down 1) руша, събарям (се), разбивам; рухвам, грохвам; сломявам (се); прекъсвам, нарушавам; осуетявам; унищожавам; разладам се, разтурям се; съсипвам се; претърпявам авария, повреждам се; 2) претърпявам неуспех, провалям се, бивам осуетен; 3) загубвам самообладание, не издържам: разплаквам се; 4) анализирам; категоризирам, класифицирам; 5) хим. разлагам; 6) смекчавам (цветове, бои); break forth 1) бликвам, пробивам; появявам се внезапно; 2) избухвам (в смях, плач и пр.); break in 1) вмъквам се (за крадец), нахлувам; 2) намесвам се в, прекъсвам (разговор), 3) укротявам. опитомявам; дресирам (кон и пр.); 4) обучавам (войници и и пр.); 5) разработвам (нова кола); омекотявам, разтъпквам (нови обувки и пр.); 6) срутвам се, пропадам (за покрыв и пр.), 7) to ~ in on/upon нахлувам неочаквано при; прекъсвам; преча на, обезпокоявам; break into 1) нахлувам/вмъквам се/прониквам в; влизам с взлом в, разбивам; the house has been broken into в къщата e влизано с взлом; to ~ into show business пробивам си път/влизам в шоу-бизнеса; 2) рад., телев. прекъсвам програмата (за важно сьобщение и пр.); 3) преминавам рязко от едно състояние в друго; to ~ into a run/gallop започвам да тичам, преминавам в галоп: to ~ into tears/laughter избухвам в сълзи/смях; to ~ into s.o.'s time отнемам времето на някого; break off 1) отчупвам (се), откъртвам (се); 2) внезапно прекъсвам/скъсвам (врьзки, отношения), to ~ off an engagement развалям годеж; 3) изведнъж спирам/преставам да говоря/лея и пр.; 4) спирам/прекратявам работа и пр.; правя кратка пауза (за обед, чай, почивка); break out 1) избягвам; to ~ out of prison избягвам от затвора; 2) появявам се, излизам, избивам (за пот, пьпки, обрив и пр. ); 3) получавам обрив, изривам се (при шарка и пр.), to ~ out in/into a sweat избива ме пот; to ~ out into pimples излизат ми пъпки, пъпчасвам; 4) избухвам (into в); (смях, плач, гняв и пр.); 5) (из)бликвам, руквам, шурвам; 6) избухвам, разразявам се (и прен.); 7) извиквам, възкликвам; 8) еквам (за песен и пр.); 9) отварям и изпразвам съдържанието на (особ. за товар); 10) разгъвам (палатка, знаме), 11) отварям (бутилка), break through 1) пробивам, прониквам през; 2) преодолявам, превъзмогвам; 3) постигам неочакван успех; break up 1) развалям (се); разтурвам (се); разтрогвам; разпокъсвам, раздробявам; унищожавам; 2) разделям, разпределям (работа и пр.)', 3) разпадам се (into на); разпръсвам (се); разгонвам, прогонвам: 4) свършвам, приключвам (учебен срок, година, сьбрание и пр.), бивам разпуснат; запразнявам; 5) разотиваме се; 6) скъсвам, свършвам, прекъсвам, слагам край на; 7) западам, губя сили; 8) променям (се), развалям се, обръщам се (за време), 9) разформирам; 10) раздробявам. разрохквам (прьст), разбивам (се) на парчета; 11) деля се, подразделям се (into на). [] n 1. пробиване, пукване, разбиване, разкъсване; 2. пукнатина, пролука, дупка, отвор; 3. прекъсване, спиране, пауза, почивка; уч. междучасие: a ~ in the weather неочаквана рязка промяна на времето; разваляне на времето; a ~ in the heat-wave край на горещата вълна; 4. прелом; 5. муз. промяна на регистър; 6. скъсване, раздяла: 7. хукване, бягство; 8. рaзг. възможност, шанс; a bad ~ лош късмет; нетактична забележка/постъпка; a lucky ~ щастлив случай, късмет; 9. ам. внезапно спадане на цените; 10. сп. отклоняване на топка; 11. цепнатина, разместени пластове; ~ of day разсъмване, зазоряване.

break-in

- ['breik.in] n вмъкване в чужда къща и пр. (за крадци).

break-neck

- ['breiknek] а опасен, главоломен (за скорост и пр.).

break-through

- ['breikҐru:] n 1. воен. пробив; 2. внезапен голям напредък/успех; важно научно постижение/ откритие.

break-up

- ['breikлp] 1. разпадане; разложение; проваляне; разтурване (на сьбрание, дружество и пр.); 2. физическо изтощение; 3. разбиване (на кораб), 4. тьрг. фалит. ликвидация; ~ prices ликвидационни цени; 5. уч. краят на учебната година; разпущане на учениците за ваканция; 6. промяна на времето.

breakable

- ['breikъbl] I. а чуплив, трошлив; II п pl чупливи предмети, стъклария.

breakage

- ['breikidj] n 1. чупене, трошене; скъсване (на верига); 2. счупено място; 3. pl счупени предмети/ стоки; 4. компенсация за повредена/счупена стока.

breakaway

- ['breikawei] n 1. беглец: 2. отделяне. отцепване (от партия и пр.), 3. сп. откъсване (на игрич); 4. сп. неправилен старт. [] а отцепнически; отцепил се (от партия и пр.), откъснал се; ~ group/fraction отцепила се група, фракция.

breakdown

- ['breikdaun] n 1. повреда, авария; ~ gang аварийна команда/бригада; ~ mechanic авариен механик/техник/монтьор; ~ service аварийна сервизна служба/база; 2. ел. нрекъсване па тока/съобщенията и пр.; 3. проваляне. провал, неуспех: пропадане, банкрут, фалит; 4. грохване, разстройство: a nervous/mental ~ нервно/психическо разстройство/срив; 5. хим. разлагане; 6. статистически анализ; 7. класифициране, категоризиране.

breaker

- [] n 1.разбивач (в сьчет. сьс сьщ.); safe-~ касоразбивач; прен. нарушител; peace ~ нарушител на обществения ред; 2. човек, който обучава/дресира (коне и пр.), 3. мънач: 4. тех. трошачка; разбивач; 5. ел. прекъсвач: 6. голяма пенеста вълна. [] n мор. малко буре (за вода).

breakfast

- ['brekfъst] n сутрешна закуска; to have o.'s ~ закусвам. [] v закусвам; давам закуска на.

breaking

- ['breiki¤] n 1. раздробяване, чупене и пр. (вж. breakЄ); 2. ез. дифтонгизация; 3. ам. разораване на целина; 4. ел. прекъсване; 5. прен. нарушение (на закон и пр.).

breaking-point

- ['breiki¤pОint] n точка на максимално/ пределно напрежение; to reach ~ на края на силите си съм; ~ capacity ел. максимален капацитет/товар.

breakwater

- ['breikwОtъ] n вълнолом.

bream

- [bri:m] n зоол. 1. платика (Abramis brama); 2. (sea) ~ спарид (Sparidae): 3. морска лястовица. [] v почиствам {дьното на кораб).

breast

- [bresl] n 1. гръд, гърда; to give a child the ~ давам на дете да сучи; a child at the ~ кърмаче; 2. гърди, гръден кош: 3. гърди (месо); бяло месо (на пиле), 4. горната предница (на дреха); 5. прен. душа, сърце; чувства, мисли; съвест; to make a clean ~ of разг. правя пълни самопризнания; казвам си/изповядвам си всичко; 6. мин. забой. [] v 1. изправям се с лице към (опасност, борба); опълчвам се срещу; 2. изкачвам се по (хълм): 3. боря се с (вълни и пр.).

breast pocket

- ['brest.pОkit] n горен джоб (на сако, риза и пр.).

breast-deep

- ['brestdi:p] adv до гърдите (за дьлбочина).

breast-fed

- ['brestfed] а хранено естествено, кърмено (за бебе).

breast-high

- ['bresthai] adv до гърдите (за височина).

breast-pin

- ['brestpin] n игла/карфица за вратовръзка.

breast-stroke

- ['breststrouk] n плуване бруст.

breastbone

- ['brestboun] n анат. гръд на кост.

breastplate

- ['brestpleit] n 1. ист. предница на броня, нагръдна броня; нагръдник; 2. долната част на черупката на костенурка; 3. ист. бродиран квадрат върху одеждата на еврейски първосвещеник.

breastsummer

- ['brestsлmъ] n арх. надотворна греда, щурц.

breastwork

- ['brestwъk] n воен. временно защитно укрепление, земен насип пред окоп.

breath

- [breҐ] n 1. дъх, дихание; дишане; out of/short of ~ запъхтян, задъхан, задъхващ се; to draw/take a ~ дишам, вдишвам, поемам дъх; прен. жив съм; to draw o.'s last ~ издъхвам, умирам; to hold/catch o.'s ~ затаявам дъх, секва ми дъхът (от страх, вьлнение и пр.); to gasp for/to lose o.'s ~ задъхвам се, едва дишам, трудно си поемам дъх; to save o.'s ~ въздържам се от излишни приказки; to waste o.'s ~ говоря на вятъра, хабя напразно думите си; to take ~ спирам да отдъхна; to take s.o.'s ~ away поразявам/смайвам/вземам акъла на някого; to get o.'s~ again идвам на себе си, окопитвам се; in one/in the same ~ едновременно (обик. за противоположни неща); beneath/below/under o.'s ~ тихичко, шепнешком; 2. въздух, ветрец, полъх; a ~ of (fresh) air мъничко чист въздух; прен. свежа струя, освежителен полъх; 3. миризма, дъх, лъх; 4. прен. живот; нещо от жизнено значение; 5. ез. издишане; not a ~ of никак, ни капчица, ни най-малко.

breath test

- ['breҐ'test] n изследване на наличието на алкохол в дъха на шофиращ.

breath-taking

- ['breҐteiki¤] а поразителен, слисващ, смайващ. секващ дъха; вълнуващ, възбуждащ.

breathable

- ['bri:ъbl] а 1. който може да се вдишва; 2. през който може да се диша; пропусклив, порест.

breathalyser

- ['bri:ъlaizъ] n уред за изследване на наличието на алкохол в дъха на шофиращ.

breathe

- [bri:] v 1. дишам; to ~ in/out вдишвам/издишвам; to ~ (freely) again отдъхвам си, успокоявам се; to ~ a sigh of relief въздъхвам с облекчение; to ~ ... into вдъхвам (вяpa, смелост и пр.) у; 2. живея, съществувам; all that ~s всичко живо; to ~ o.'s last издъхвам, умирам; 3. поемам си дъха, съвземам се; to ~ a horse оставям кон да си почине; 4. шепна, мълвя, промълвям; изказвам; not to ~ a word запазвам пълна тайна, не казвам ни дума; 5. излъчвам, изпускам; лъхам; вея, духам; пръскам (аромат и пр.); to ~ health пръщя от/излъчвам здраве; 6. ез. произнасям (звук) без вибрации на гласните струни; to ~ down s.o.'s neck следя/наблюдавам отблизо/ ходя по петите на някого; to ~ upon прен. петня, черня.

breather

- ['bri:ъ] n 1. поемане на дъх, кратка почивка, отдих; to give s.o. a ~ оставям някого да си отдъхне/да се отмори; to go for a ~ излизам малко на въздух/да се поразходя; 2. тех. отдушник; смукателна тръба; вентил.

breathing

- ['bri:i¤] n 1. дишане; ~ mask противогазова маска; 2. раздвижване на въздуха, полъх; 3. фон. придихание.

breathing-space

- ['bri:i¤'speis] n поемане на дъх, кратка почивка, отдих: време/място за поемане на дъх; (свободно) пространство.

breathless

- ['breҐlis] а 1. задъхан, задъхващ се; с притаен дъх; 2. пост. безжизнен, мъртъв; 3. стремителен стремглав (за скорост); 4. спиращ дишането, секващ дъха; прен. напрегнат; ~ listeners притаили дъх слушатели; 5. тих, спокоен, безветрен; неподвижен, застоял (за вьздух).

breathy

- ['bri:i] а 1. в който се долавя дишане/придихапие (за глас при пеене, говорене); 2. нерезопиращ.

bred

- [] вж. breed.

breech

- [bri:tsh] n 1. (a pair of) ~es брич; разг. панталони, гащи; 2. ост. бедро; задник; 3. задната част на цев на пушка/оръдие. [] v обувам за пръв път (момиченце) в панталони.

breech birth

- ['bri:tsh'bъ:Ґ] n мед. седалищно раждане.

breech-block

- ['bri:tshblОk] n воен. затвор на оръдие.

breech-loader

- ['bri:tshloudъ] n оръдие, което се пълни отзад.

breeches buoy

- [brutshiz'bОi] n брезентови панталони, прикачепи към спасителен пояс, теглен по корабно въже (за спасяване на корабокрушенци и пр.).

breeching

- ['bri:tshi¤] n 1. задната част на хамут; 2. вълна, настригана от задницата и задните крака на овца/ коза.

breed

- [bri:d] v (bred [bred] ) 1. раждам, размножавам се. вьдя (се), плодя (се); имам поколение; 2. Отглеж дам, развъждам. разплодявам (добитьк, домашни животни); 3. отглеждам, отхранвам; възпитавам, обучавам, подготвям; bred in the bone наследствен, дълбоко вкоренен; bred to the law с юридическа подготовка/образование: bred and born по произход и възпитание (и born and bred); what's bred in the bone will come out in the flesh посл. наследствените черти рано или късно се проявяват; 4. прен, пораждам, предизвиквам, причинявам; 5. произлизам, възниквам; to ~ bad/ill blood пораждам лоши чувства/ отношения/неприязън; смразявам. [] n 1. род, сой; порода; 2. прен, вид, сорт, категория. класа (особ. за хорa), people of your ~ презр. хора от твоята пасмина.

breeder

- ['bri:dъ] n 1. разплодно животно; 2. животно/ растение, отглеждано за разплод; 3. животновъд; 4. атомен реактор, произвеждащ повече радиоактивен материал, отколкото е заложен в него; pride is the ~ of many ills гордостта поражда много злини.

breeding

- ['bri:di¤] n 1. размножаване, развъждане, отглеждане; ~ stock животни за разплод; 2. получаване/създаване на нови видове (в градинарството); 3. образование, възпитание; 4. добри обноски/държане, добро домашно възпитание.

breeding-ground, -place

- ['bri:di¤,graund, -,pleis] n място, където голям брой животни/риби/птици се събират по време на разплодния си период.

breeding-season

- [' bri:di¤, si:zn] n разплоден период (за животни); период на мътене (за птици).

breeze

- [bri:z] n 1. лек ветрец, полъх; бриз; 2. sl. разправия, кавга, спречкване, избухване; 3. sl. лека работа, лесно нещо; in a ~ с лекота, лесно. [] v 1. движа се бързо и леко; to ~ in/out влизам/излизам леко/грациозно/безгрижно/весело: нахлувам неочаквано/безцеремонно; 2. върша нещо бързо и с лекота; напредвам неусетно; 3. to ~ up мор. надигам се, усилвам се (за вятьр). [] n 1. въглищен прах; 2. ситна сгур, използувана в строителството: ~ blocks леки строителни блокове от сгур, пясък и цимент. [] n конска муха, щръклица.

breezily

- ['bri:zili] adv леко, живо; весело, безгрижно; нехайно.

breeziness

- ['bri:zinis] n живост; бодрост, непринуденост; жизнерадост.

breezy

- ['bri:zi] а 1. леко/приятно ветровит; свеж, прохладен; 2. изложен на. вятър, ветровит; 3. прен. жив, оживен; весел, безгрижен, жизнерадостен.

bremsstrahiung

- ['bremzshtra:lu¤] n нем. физ. електромагнитна радиация, причинена от внезапно забавяне в интензивно електрическо поле.

bren gun

- ['brengлn] n воен, лека бързостреляща картечница.

brent

- [brent] n зоол. вид много дребна дива гъска (Веrnicla brenta) (и ~ goose).

brethren

- [] вж. brother 2.

breton

- ['bretъn] n 1. жител на Бретания; 2. келтският език на бретанците.

breve

- [bri:v] n 1. печ. знак за краткост (на гласна); 2. муз. ост. знак, означаващ две цели ноти; 3. ист. папско/кралско писмо.

brevet

- ['brevit] n воен, документ за повишаване в ранг без съответното повишение на заплатата; почетно повишение.

breviary

- ['bri:viъri] n цьрк. католишки молитвеник.

brevity

- ['breviti] n 1. краткост, краткотрайност; 2. сбитост, стегнатост (на стил); for the sake of ~ за пократко.

brew

- [bru:] v 1. варя бира и пр.; 2. запарвам. попарвам (чай); 3. приютвям. смесвам (питие); съставям; 4. прен. мътя, кроя, готвя, замислям (пакост и пр.); 5. готвя се, подготвям се, каня се; a storm is ~ing скоро ще се извие буря; trouble is ~ing нещо лошо се мъти/крои. [] n 1. количество бира и пр., приготвено при едно варене; 2. количество бира в една бъчва; 3. варено питие; 4. отвара, настойка, запарка (от билки, чай и пр.); 5. ам. чаша чай/кафе/бира.

brewage

- ['bru:idj] n 1. варене на бира и пр., 2. питие.

brewer

- ['bru:ъ] n пивовар.

brewery

- ['bru:ъri] n пивоварна фабрика.

brewing

- ['bru:i¤] n 1. варене на бира и пр.; 2. количество пиво, получено при едно варене.

brewster

- ['bru:stъ] n : B. Session юр. заседания на съд, който издава и подновява разрешителни за търгуване със спиртни напитки.

briar

- [] brier.

bribable

- ['braibъbl] а продажен, подкупен.

bribe

- [braib] n подкуп, рушвет; to take ~s вземам подкуп/рушвет; to offer/give/hand out ~s давам подкуп/рушвет. [] v подкупвам, давам рушвет.

bribery

- ['braibъri] n подкупване; подкупничество, рушветчийство; open to ~ подкупен, продажен.

bric-a-brac, bricabrac

- ['brikъbraek] n фр. дребни антикварни предмети; вехтории, джунджурии; стари мебели и пр.

brick

- [brik] n 1. тухла; 2. сьбир. тухли, кирпич; 3. калъп, блок, брикет; блокче шоколад/сладолед/пресован чай и пр.; a box of ~s детски строителни блокчета; 4. разг. честен/предан/добросърдечен/щедър човек; to drop a ~ извършвам нещо нетактично, правя гаф; like a load/ton of ~s със съкрушителна сила. [] v 1. облицовам с тухли; правя тухлена настилка; 2. to ~ in/up зазиждам (прозорец, врата и пр.). [] а 1. направен/изграден от тухли; тухлен; 2. керемиденочервен, брик.

brick red

- ['brikred] а керемиденочервен цвят. брик.

brick tea

- ['brikti:] n пресован чай (на блокчета).

brick-field

- ['brikfi:ld] n тухларница.

brick-kiln

- ['brik, kiln] n пещ за изпичане на тухли.

brickbat

- ['brikbaet] n 1. парче тухла; 2. оскърбителна бележка.

bricklayer

- ['brikleiъ] n зидар (който работи с тухли).

bricklaying

- ['brikleii¤] n зидане/зидария с тухли.

brickwork

- ['brikwъ:k] n тухлена зидария.

brickyard

- ['brikja:d] n тухларница.

bridal

- ['braidъl] n сватба, сватбено тържество. [] а 1. сватбен; 2. булчински; 3. предназначен за младоженци; ~ party сватбари.

bride

- [braid] n 1. годеница; 2. булка; младоженка.

bride-cake

- ['braidkeik] ocm. wedding-cake.

bridegroom

- ['braidgru:m] n младоженец.

bridesmaid

- ['braidzmeid] n шаферка.

bridesman

- ['braidzmъn] n шафер.

bridewell

- ['braidwel] n ост. изправителен дом; затвор.

bridgcable

- ['bridjъbl] а преодолим.

bridge

- [bridj] n 1. мост; a ~ of boats понтонен мост; to cross a ~ when one comes to it прен. занимавам се с даден проблем само когато/ако той възникне; 2. мор. капитански мостик; 3. анат. горната костна част на носа; 4. муз. магаренце (на цигулка и пр.); 5. зьболекарство мост; 6. част от рамката на очила, свързваща двете стъкла; 7. сп. мост; 8. мор., жп. семафорен мост; 9. билярд дървена подпорка за щеки. [] v 1. построявам/прекарвам мост/път над (река долина и пр.) (и с over); 2. служа за мост, свързвам: 3. преч. попълвам, запълвам; пол. ик. попълвам дефицит; 4. прен. заобикалям; преодолявам пречки/ трудности (и с over); to ~ the gap прен. скъсявам разстоянието, изглаждам различията. [] n карта бридж; ~ player играч на бридж, бриджьор.

bridge-toll

- ['bridjtoul] n такса за преминаване на мост

bridge-train

- ['bridjtrein] n воен. понтонна колона/част.

bridgehead

- ['bridjhed] n воен. предмостово укрепление, предмостие.

bridgework

- ['bridjwъ:k] n зьболекарство 1. правене на мостове; 2. разни видове мостове.

bridle

- ['braidl] n 1. юзда. оглавник, гем; прен. обуздаване. спирачка; 2. поводи (на кон), 3. анат. лигамент: 4. тех. ограничител; 5. мор. корабно/привързно въже. бридел. [] v 1. слагам юзда на (кон): 2. обуздавам, укротявам, спирам, сдържам, въздържам; to ~ o.*s tongue държа си езика, меря си думите; 3. виря/дърпам назад глава (за кон) (често с up); прен. вирвам глава/нос; наежвам се, настръхвам; изправям се, изопвам се (от обида, вьзмущение и пр.).

bridle-path

- ['braidlpa:Ґ] n конска пътека: път, удобен за езда, но не и за превозни средства.

bridle-rein

- ['braidlrein] n повод, юзда.

bridle-road

- ['braidiroud] bridle-path.

brief

- [bri:f] a 1. крятък, краткотраен, къс; 2. сбит (за стил); in ~ накратко; ^ to be ~ накратко/с две думи казано: 3. рязък (за ооноски и пр.). [] n 1. официално писмо/пълномощие/поръчение; 2. ист. папско, писмо, бреве; 3. юр. адвокатско досие; to hold/take a ~ for s.o. водя/натоварен съм с делото на някого; прен. пледирам/подкрепям каузата на някого; to hold no ~ for разг. не подкрепям.. не поддържам; 4. указания, инструкции. [] v воен., ав., пол., юр.. тьрг. уведомявам/информирам подробно; инструктирам; давам директиви; изготвям справка; to ~ a case юр. изготвям досие на дело за адвоката, който ще пледира; to ~ a lawyer възлагам дело на/ангажирам адвокат.

brief-bag

- ['bri:fbaeg] n кожено куфарче (за документи и пр.), адвокатска чанта.

brief-case

- ['brhfkeis] n чанта за книги, документи и пр.

briefless

- ['bri:flis] а без дела/клиентела (за адвокат).

briefly

- ['bri:fli] adv 1. накратко; за кратко време; 2. наскоро.

briefness

- ['brnfnis] n 1. краткост; 2. сбитост.

briefs

- [bri:fs] n pl 1. мъжки много къси и тесни долни гащета; 2. дамски къси кюлоти, плик.

brier

- ['braiъ] n 1. бот. бяло изтравниче (храст) (Erica arborea): 2. лула от корена на изтравниче. [] n 1. бот. : wild ~ дива роза, шипка (Rosa canina); sweet ~ ароматна дива роза, шипка (Rosa spinosis-sima rubiginosa); 2. бодлив клон/стебло/растение/ храст; 3. pl разг. трънак. трънаци.

brig

- [brig] n мор. вид двумачтов кораб, бриг.

brigade

- [bri'geid] n 1. воен. бригада; ~-major началник-щаб на бригада; 2. ам. воен. голяма войскова част; 3. бригада, команда, отряд [] v воен. сформирам бригада/бригади.

brigadier

- [brigъ'diъ] n воен. бригаден генерал; ~ (-general) генерал-майор (в армията на Великобритания).

brigand

- ['brigъnd] n член на разбойническа банда, бандит.

brigantine

- ['brigъnti:n] n мор. вид двумачтов кораб, бригантина.

bright

- [brait] а 1. светъл, ярък; 2. блестящ, бляскав, сияен, лъчист; лъскав; 3. полиран, излъскан; ~ parts полирани части (на машина), 4. прозрачен (за течност); чист. ясен (за звук); 5. ясен, ведър (за време, деи); 6. светъл, слънчев (за стая и пр.); 7. прен. благоприятен, щастлив, блестящ (за бьдеще, перспекmиви и пр.): to look on/see the ~ side of things гледам оптимистично на нещата; 8. весел, радостен, сияещ; 9. жив, оживен; 10. умен. надарен; буден; духовит; a ~ idea чудесна идея. щастливо хрумване. [] adv светло, ярко, силно;~ and early рано-рано, много рано сутринта.

bright's disease

- ['braitsdiz'i:z] n мед. Врайтова болест (групи остри бьбречни заболявания).

brighten

- ['braitъn] v 1. лъскам, излъсквам, полирам, придавам блясък на (често с up); 2. прен. разкрасявам (се); освежавам (се), ободрявам (се), оживявам (се); развеселявам (се); съживявам (се); 3. прен. разведрявам се, просветвам, просветлявам. прояснявам се, изяснявам се, просиявам.

brightening

- ['braitъni¤] а разведряващ се. просветващ, просветляващ се; ~ prospects по-добри/подобряващи се изгледи за бъдещего.

brightly

- ['braitli] adv светло, ярко, блестящо; весело.

brill

- [bril] n зоол. вид калкан (Scophthalmus rhombus).

brilliance, -cy

- ['briliъns, -si] n 1. яркост, ослепителен блясък, сияние; 2. голяма интелигенгност/надареност: 3. великолепие: 4. колоритност, цветистост (на стил).

brilliant

- ['briliъnt] а ярък, бляскав, блестящ, искрящ (и прен.); 2. великолепен, поразителен, възхитителен: 3. много надарен. [] n 1. брилянт; 2. печ. диамант.

brilliantine

- ['briljъnti:n] n 1. брилянтин (за коса); 2. ам. лъскава материя (за рокли).

brim

- [brim] n 1. ръб (на сьд, чаша); 2. периферия (на шапка); 3. ост. бряг (на река, езеро, море). [] v (-mm-) 1. препълнен сьм, преливам (и с over); to ~ (over) with health пращя от здраве: 2. пълня догоре (чаша и пр.).

brim-full

- ['brimful] а пълен догоре, препълнен: ~ of прен. преизпълнен с.

brimless

- ['brimlis] а без периферия (за шапка).

brimmed

- [brimd] а 1. препълнен (за чаша); 2. с периферия (за шапка).

brimmer

- ['brimъ] n препълнена/прелята чаша.

brimming

- ['brimi¤] а преливащ, препълнен (обик. с over); ~ (over) with преизпълнсн/наситен с, кипящ от.

brimstone

- ['brimstoun] n ост. сяра.

brindle(d)

- ['brindl(d)] а кафяв/сив с по-тъмни ивици/петна/точки (за животни. ocoб. котки и крави).

brine

- [brain] n 1. саламура, солена вода/разтвор; 2. поет. море, океан: морски води/талази: 3. поет. сълзи. [] v потапям/кисна/слагам в саламура.

bring

- [bri¤] v (brought [brО:t]) 1. нося, донасям; водя, довеждам: докарвам: to ~ into being създавам: to ~ into fashion въвеждам като мода, въвеждам модата на: to ~ to an end/a close/a conclusion приключвам, прекратявам. свършвам. спирам: to ~ s.th. to the knowledge of s.o. довеждам нещо до знанието на някого; правя нещо достояние на някого, съобщавам някому нещо; to ~ s.th. to s.o.'s mind припомням нещо на някого; to ~ s.th. to s.o.'s notice обрьщам вниманието на някого върху нещо; to ~ a play before the public представям пиеса; 2. предизвиквам. причинявам, докарвам (to до); поставям в ход, пускам в действие: имам като последица, влека след себе си, причинявам; hard work ~s its reward упоритият труд се възнаграждава; you have brought it on yourself сам си ro докара/навлече, ти си си крив; 3. скланям. склопявам. предумвам, убеждавам, накарвам; I can't ~ myself to do it нe мога да се реша/да си наложа да го сторя; 4. юр. завеждам (дело). предявявам (иск. обвинение); to ~ an action/ a charge/a suit against s.o., to ~ s.o. before the court давам някого под съд, завеждам дело срещу някого; 5. докарвам, нося (печалба); to ~ s.th. home to s.o. убеждавам напълно някого в нещо, накарвам някого да разбере/почувствува нещо, правя нещо пределно ясно за някого: to ~ into the world раждам, давам живот на, докарвам на бял свят: to ~ low повалям, събарям на земята; прен. унижавам; bring about 1) причинявам, докарвам, довеждам до, предизвиквам; 2) извършвам, постигам, осъществявам, изпълнявам; 3) мор. обръщам (кораб и пр.); bring along довеждам някого/донасям нещо със себе си; bring around ам. bring round; bring back 1) връщам обратно, донасям на връщане; възвръщам; to ~ a case back before the court връщам дело за преразглеждане; 2) припомням, напомням за, извиквам спомени за; 3) въвеждам отново; bring down 1) свалям, повалям, събарям; 2) свалям (число при деление), 3) улучвам, прострелвам, повалям (птица и пр.), 4) смъквам, намалявам (температура, оток и пр.); 5) унижавам; погубвам; 6) намалявам, понижавам, смъквам (цени и пр.); 7) нанасям удар, стоварвам (on върху); to ~ the house down театр, разг. имам голям успех, получавам бурни/ентусиазирани аплодисменти; bring forth 1) раждам; давам (плод); 2) нося, донасям; 3) произвеждам; пораждам; предизвиквам, причинявам; 4) привеждам, представям, давам (доводи и пр.); bring forward 1) изкарвам напред; изнасям, излагам, показвам; 2) привеждам, изтъквам, представям (доказателства и пр.); 'цитирам; 3) изтъквам; лансирам; 4) поставям на разискване; правя (предложение) на събрание; 5) придвижвам/изтеглям (сьбрание и пр.) за по-ранна дата от предвидената; 6) тьрг. пренасям (сума, сбор); 7) ускорявам, стимулирам, форсирам (реколта и пр.); bring in 1) въвеждам, внасям (закон, мода и пр.); 2) донасям, внасям (стоки), 3) сервирам (обед, вечеря и пр.), 4) вмъквам, споменавам, цитирам (в реч и пр.); 5) докарвам, нося, давам (доход, печалба, лихва); докарвам си (доход, печалба), 6) юр. обявявам (някого) за виновен/невиновен; 7) арестувам, докарвам в участъка/ареста; 8) to ~ o.'s horse in first сn. пристигам на финала пръв (за жокей), 9) бридж изметрям дълъг цвят; bring off 1) отървавам, избавям, спасявам; 2) довеждам до успешен край, успявам с; провеждам успешен опит; to ~ it off успявам, сполучвам; bring on 1) предизвиквам, причинявам, докарвам (болест); 2) поощрявам, подпомагам, стимулирам (растеж, развитие), 3) театр. изкарвам/изнасям/изваждам на сцената; 4) предлагам, поставям (тема за разискване), 5) сп. вкарвам в играта (резервен играч); bring out 1) извеждам; изваждам; 2) изтъквам, подчертавам; показвам, изразявам; разкривам; правя да изпъкне/да се открои; 3) извеждам, въвеждам в обществото (девойка), лансирам (актриса), 4) поставям (пиеса); 5) публикувам, издавам; 6) фин., тьрг. пущам на пазара; 7) прен. предизвиквам, накарвам (някого) да проговори/да каже мнението си; изнасям (факти), разяснявам (проблем), разкривам (неизвестни неща); оповестявам; bring over 1) докарвам, внасям (стоки) (from от); 2) предумвам/спечелвам (някого) за идея/кауза; bring round 1) донасям; довеждам; нося, разнасям; 2) свестявам; възстановявам здравето на; 3)ободрявам, развеселявам; 4) скланям, склонявам; предумвам, спечелвам за (кауза, идея и пр.), 5) насочвам, извъртам, докарвам (разговор) на дадена/желана тема (to); bring through спасявам живота/възстановявам здравето на (болен), bring to 1) свестявам, довеждам в съзнание; 2) мор. спирам (пароход); 3) спирам, бивам спрян (за параход); bring together 1) събирам; сближавам; 2) обединявам; bring under 1) покорявам, усмирявам, подчинявам; 2) отнасям към, свеждам до (дадена категория), bring up 1) отглеждам, възпитавам; 2) докарвам; издърпвам; доближавам; 3) изправям пред (сьд); 4) спирам внезапно; 5) карам/принуждавам (някого, нещо) да спре внезапно/незабавно; 6) привличам/спирам вниманието върху; 7) повдигам/поставям на разглеждане (вьпрос); 8) изтъквам; 9) предизвиквам (някого) да стане да говори/да се изкаже; 10) повръщам; to ~ up the rear завършвам редица/колона, вървя последен/на опашката.

brinjal

- ['brindjО:l] n афр.. инд. патладжан, син домат.

brink

- [bri¤k] n 1. ръб/край на пропаст: 2. бряг (обик. речсн, стрьмен); on the ~~ of много близо до; прен. на/пред прага на; on the ~ of ruin/war пред гибел/ война; to be on the ~ of tears едва сдържам сълзите си, готов съм да заплача; to shiver on the ~ прен. не смея. не мога да се реша.

brinkmanship

- ['bri¤kmъnship] n (изкуство на) водене на рискована политика на ръба на войната/до крайния предел на безопасността/сигурността.

briny

- ['braini] а солен: the ~ (deep) разг. морето. океанът.

brio

- ['bri:ou] n муз. живост, оживеност.

brioche

- ['bri:Оsh] n фр. малка кръгла козуначна кифла/ сладка.

briquet(te)

- [bri'ket] n брикет (с формата ни тухла).

brisk

- [brisk] а 1. бърз, жив, пъргав, чевръст; активен, енергичен; оживен; ~ fire буен огън; воен. непрекъснат силен огън; (at a) ~ pace (с) бърз/енергичен ход; 2. тьрг. оживен; demand is ~ търсенето е голямо; 3. свеж, освежителен, ободряващ; режещ (за вьздух, вятьр); 4. остър, рязък, отсечен (за тон, обноски); 5. пенлив, искрящ (за питие); 6. ам. приятно тръпчив (за чай). [] v оживявам (се), ободрявам (се), активизирам (се) (обик. с up): to ~ up a fire стъквам огън: to ~ (up) o.'s pace ускорявам хода си.

brisket

- ['briskit] n месо от гърдите на животно.

bristle

- ['brisl] n 1. четина. козина; 2. pl остра набола брада: to set up o.'s ~ st. наежвам се, настръхвам, ядосвам се; 3. бот. остри влакънца; мъх. [] v 1. наежвам се, настрьхвам (и прен.), 2. щръквам (за коса, козинa и пр.); to ~ with отрупан/изпълнен съм с, гьмжа от.

bristly

- ['brisli] a 1. четинест, остър, бодлив; щръкнал; 2. готов да се наежи, който бързо се ежи: 3. бот. мъхест, мъхнат.

bristol board

- ['bristslbО:d] n рисувателен картон.

bristol fashion

- ['bristъl'faeshn] а чист, спретнат, в пълен ред, тип-топ.

britannia

- [bri'taeniъ] n 1. олицетворение на Великобритания (жена с шлем, щит и тризьбец вьрху монети и пр.); 2. ист. Британската империя; Великобритания; 3. ист. Британия; 4. ~ metal сребристобяла сплав от калай, мед и антимон.

britannic

- [bri'taenik] а британски.

briticism

- ['britisizm] n ез. англицизъм.

british

- ['british] I. а британски, английски; the ~ Isles Бритапскиге острови: ~ English английският език, койго се говори в Англия: II. п английският език, който се говори в Англия: the ~ англичаните.

britisher

- ['britishъ] n ам. англичанин, английски поданик.

briton

- ['britъn] n 1. ист. британец; 2. англичанин; 3. британски поданик.

brittle

- ['britl] а 1. крехък, трошлив, чуплив: 2. чувствителен, обидчив: кибритлия; 3. нетраен, преходен. [] n бонбони от карамелизирана захар, орехи, фьстъци и пр.

broach

- [broutsh] n 1. шиш, ръжен: 2. шило; 3. каменарско длето; 4. тех. свредел: 5. apх. островърха осмоъгълна църковна кула. [] v 1. пробивам, продупчвам; правя отвор в. (бъчва, трьба и пр.); 2. тех. разширявам, оформявам (дупки); 3. набучвам на шиш; 4. отварям, пускам (бурс) да тече: 5. съобщавам, известявам: разгласявам: 6. повдигам, зачеквам, внасям за обсъждане (вьпрос). [] v обръщам се напреко на вятъра (за кораб) (обик. с to).

broad

- [brО:d] a 1. широк: 2. обширен, просторен: 3. общ; in ~ outline в общи линии, без подробности; 4. основен, главен, най-съществен; 5. определен; явен, очевиден, недвусмислен; (to give s.o. a) ~ hint (правя на някого) недвусмислен намек; 6. пълен, съвършен, абсолютен: 7. широк; толерантен, либерален; 8. подчертано диалектен, ярко изразен, силен (за акцент); 9. груб, неприличен, просташки, вулгарен, циничен: 10. фон. отворен, широк (за гласна); 11. широко приложим/прилаган; it's as ~ as it is long все едно/все това e, няма разлика; безразлично е. [] аdv 1. широко: 2. съвсем, напълно, изцяло. [] n 1. широката част на нещо: 2. геогр. обик. рl широк разлив на река: 3. aм. sl. жена: лека жена, проститутка.

broad bean

- ['brО:dbi:n] n бот. бакла.

broad jump

- ['brО:d,djлmp] n ам. сn. скок на дължина.

broad-backed

- ['brО:dbaekt] а широкоплещест.

broad-brimmed

- ['brО:dbrimd] а широкопол (за шапка).

broad-brow

- ['brО:dbrau] n разг. човек с широки интереси.

broad-faced

- ['brО:dfeist] а широколик, с широко лице.

broad-gauge

- ['brО:d,gеidj] n жп. широкорелсов път.

broad-leaved

- ['brО:dli:vd] и бот. широколистен.

broad-minded

- ['brО:dmaindid] а с широки възгледи, толерантен, либерален.

broad-shouldered

- ['brО:dshouldъd] а широкоплещест.

broad-spectrum

- ['brО:dspektrъm] а ам. с широк обхват/ поле на действие/въздействие (срещу насекоми, микроорганизми).

broadcast

- ['brО:dka:st] v (broadcast) 1. разпръсквам/разпращам по всички посоки; 2. излъчвам предаване по радиото/телевизията: 3. говоря/пея/свиря и пр. по радиото/телевизията; 4. оповестявам, разгласявам, разпространявам; 5. хвърлям/разпръсвам нашироко (семенa). [] a предаден/предаван по радиото/телевизията. [] n радиопредаване, телевизионно предаване, излъчване, емисия. [] adv 1. (раз)пръснато; чрез разпръсване; 2. нашироко, на голяма площ.

broadcaster

- ['brО:dka:stъ] n говорител по радиото/телевизията.

broadcasting

- ['brО:dka:sti¤] n радиопредаване, телевизионно предаване, емисия; the British B. Corporation, the B.B.C. английското радио, БиБиСи, радио Лондон.

broadcloth

- ['brО:dklО¤] n 1. едноцветен гладък вълнен/ памучен плат; 2. плат с двойна ширина.

broaden

- ['brО:dъn] v 1. разширявам (особ. прен.); 2. разширявам се (и с out); his face' ~ed (out) into a grin лицето му се разля в усмивка.

broadly

- ['brО'.dli] adv 1. (на)широко; 2. общо; ~ speaking общо казано, в общи линии; 3. недвусмислено.

broadsheet

- ['brО:dshi:t] n балада/прокламация и пр., печатана само от едната страна на голям лист хартия.

broadside

- ['brО:dsaid] n 1. ам. ост. broadsheet; 2. ам. лист хартия, напечатан на едната/на двете страни и прегънат; 3. мор. намиращата се над водата странична част на кораб; ~ on/to обърнат странично/ напречно към; 4. мор. залп от всички оръдия от еднага страна на военен кораб; 5. прен. силна словесна атака. [] adv 1.напречно. странично (to към); 2. с един залп; 3. напосоки.

broadsword

- ['brО:dsО:d] n сабя с широко острие.

broadtail

- ['brО:dteil] n 1.овца каракул; 2. кожата на съвсем малки агънца каракул, вид астраган; 3. имитация на астраган.

broadway

- ['brО:dwei] n театралният център/живот на Ню Йорк, Бродуей.

broadways, -wise

- ['brО:dweiz, -waiz] adv странично, напречно, по ширината.

brobdingnagian

- [brОbdi¤'naegiъn] а огромен, гигантски, великански.

brocade

- [brО'keid] n брокат. [] v украсявам (плат) с релефни фигури/сърма и пр.

brocatelle

- [brОkъ'tel] n фр. имитация на брокат; вид декоративна материя; ~ marble многоцветен пиренейски мрамор.

broccoli

- ['brОkъli] n вид карфиол, двугодишно цветно зеле. брокол.

brochette

- [brО'shet] n фр. 1. шиш за печене на месо; 2. печено на шиш месо и пр.

brochure

- ['broushuъ] n брошура, памфлет.

brock

- [brОk] n зоол. 1.язовец.

brocket

- ['brОкit] n двегодишен червен елен с прави рога.

brogue

- [broug] n 1. спортна обувка с дебела подметка; 2. солидна туристическа обувка, алпинка. [] n провинциален диалект/акцент (особ. ирландски).

broider

- ['brОidъ] ocm. embroider.

broil

- [brОil] v 1. пека на огън/скара; 2. прен. горещо ми е, умирам/изгарям от жега; a ~ing day зноен ден; ~ing sun жарко/палещо слънце; it's ~ing hot in this room в тази стая е адски горещо/не се търпи от горещина. [] n 1. печене на огън/скара; 2. печено на огън/ скара. [] n кавга, свада, препирня; сбиване.

broiler

- ['brОilъ] n 1.тава/скара за печене; 2. човек, който пече на скара; кебапчия; 3. много горещ/зноен ден; 4. специално отгледано на закрито пиле за печене на скара, бройлер; 5. кавгаджия, гюрултаджия.

broiler house

- ['brОilъhaus] n закрита постройка за отглеждане на бройлери.

broke

- [brouk] а разг. фалирал, разорен; без пукната пара; dead/flat/stony ~ sl. напълно разорен, останал без стотинка; to go for ~ ам. напрягам се, правя огромни усилия.

broken

- [] вж. break. ['broukъn] а 1. счупен, разтрошен, разбит; 2. прен. омаломощен, грохнал, отпаднал, смазан; отчаян, покрусен; 3. укротен, смирен, покорен; ~ in health с разсипано здраве; ~ in spirit сломен, съкрушен, отчаян; 4. съсипан, разорен; 5. начупен (за линия); 6. неравен (за терен, повьрхност); ~ ground разорана земя; пресечена местност; 7. непълен, накърнен, развален (за комплект, сервиз и пр.); ~ lots ам. тьрг. непълен комплект/сервиз; 8. неспокоен, разкъсан, на пресекулки (за сьн и пр.); 9. неправилен, завален, повален (за говор), фон. дифтонгизиран; 10. задавен, сподавен (за говор, глас); 11. развълнуван (за водна повьрхност); 12. непостоянен, неустановен (за време); 13. нарушен, неудържан (за дума, обещание), 14. разстроен (за брак); 15. начупен, наченат (за хляб, месо и пр.); 16. разтрошен, разрохкан (за земя, прьст); 17. разменен, развален, разбит на дребно (за едри пари).

broken home

- ['broukъnhoum] n разстроено/разтрогнато семейство.

broken tea

- ['broukъn,ti:] n ситен чай.остатъци от пресят чай.

broken-down

- ['broukъndaun] а 1. разсипан, разклатен, изтощен (за здраве, сили и пр.); 2. изтъркан, износен, разнебитен, раздрънкан (за машина и пр.); 3. занемарен, порутен (за постройка); 4. западнал, разорен (за предприятие и пр.).

broken-hearted

- ['broukъn, ha: tid] а съкрушен, съсипан от скръб, с разбито сърце.

broken-winded

- [' broukъn 'windid] а запъхтяващ се, дишащ тежко, неработоспособен (за кон).

brokenly

- ['broukъnli] adv прекъснато, с прекъсвания, на пресекулки.

broker

- ['broukъ] n 1. посредник, комисионер, агент; 2. търговец на стари вещи, вехтошар; собственик на оказионен магазин/заложна къща; 3. юр. оценител/продавач на запорирани стоки/вещи.

brokerage

- ['broukъridj] n тьрг. 1. комисионерство; 2. комисионна; такса за комисионерска услуга, брокераж.

broking

- ['brouki¤] brokerage 1.

brolly

- ['brОli] n 1. рaзг. чадър; 2. sl. парашут.

bromate

- ['broumeit] n.хим. бромат.

bromic

- ['broumik] а хим. бромов; ~ acid бромова киселина.

bromide

- ['broumaid] n 1. хим. бромид; ~ paper фот. вид копирна хартия; 2. приспивателно/успокоително средство; 3. досаден/скучен човек; 4. изтъркана забележка/израз/идея.

bromine

- ['broumain] n хим. бром.

bromism

- ['brОmizm] n мед. отравяне вследствие на продължителна употреба на бромови препарати, бромизъм.

bronchi

- [] вж. bronchus.

bronchial

- ['brО¤kiъl] а анит., мед. бронхиален, бронхов; ~ tubes бронхи; ~ pneumonia - bronchopneumonia.

bronchitic

- [brО¤'kitik] а предразположен към/боледуващ от бронхит.

bronchitis

- [bro¤'kaitis] n мед. бронхит.

bronchoceic

- ['brО¤kousi:l] n мед. гуша.

bronchopneumonia

- [brО¤kounju'mouniъ] n бронхопневмония.

bronchoscopy

- [brО¤'kОskъpi] n мед. бронхоскопия.

bronchotomy

- [brО¤'kъtъmi] n белодробна хирургия, бронхотомия.

bronchus

- ['brО¤kъs] n (pl bronchi ['brО¤kai] ) анат. бронх.

bronco

- ['brО¤kou] n дребен як полупитомен кон от американските прерии.

broncobuster

- [brО¤kou'bлstъ] п aм. sl. каубой, който обяздва диви коне.

brontosaurus

- [brОntъ'sО:res] n палеонт. бронтозавър.

bronx

- [brО¤ks] n ам. вид коктейл; ~ cheer sl. презрителен/подигравателен звук, произведен с езика между устните.

bronze

- [brОnz] n 1. бронз; 2. статуя/медал и пр., направен от бронз; 3. бронзов цвят; 4. attr направен от бронз, бронзов. [] v 1. бронзирам; 2. добивам бронзов тен/загар.

bronze Age

- ['brОnzeidj] n 1. археол. бронзова ера; 2. мит. бронзов век.

bronzed

- [brОnzd] а загорял, почернял (от сльнцето).

brooch

- [broutsh] n брошка.

brood

- [bru:d] n 1. люпило; пилило; 2. шег., презр. челяд, домочадие, семейство; потомство. [] v 1. мъгя, люпя; 2. разклопвам се; 3. прен. седя умислен, безмълвен; замислям се; размислям (се). премислям (често с on, over); 4. изпадам в мрачно настроение; to ~ things потъвам в/обзет съм от тежки размисли, ям се; to ~ over the fire гледам замислено огъня; 5. надвисвам, разстилам се над (за нощ, тишина и пр.).

brood-cell

- ['bru:dsel] n пчел. пило; маточина.

brood-comb

- ['bru:dkoum] n пчел. (пита с) пило.

brood-hen

- ['bru:dhen] n кокошка, отглеждана за мътене.

brood-mare

- ['bru:dmЁъ] n кобила, отглеждана за разплод.

brooder

- ['bru:dъ] n отоплено помещение за отглеждане на пиленца/прасенца и пр.; 2. човек, склонен към мрачни размисли.

brooding

- ['bru:di¤] а 1. мътещ (за птица), 2. прен. мрачен.

broodingly

- ['bru:di¤li] adv потиснато, мрачно.

broody

- ['bru:di] а 1. разклопана (за кокошка), to go \~ разклопвам се: 2. умислен, мрачен, потиснат.

brook

- [bruk] n ручей, поток. [] v книж. обик. в отр. изр. търпя. понасям; пускам, позволявам; he would ~ no interference той не търпи/не позволява да му се бъркат/месят.

brooklet

- ['bruklit] n ручейче, поточе.

broom

- ['bru:m] n 1. бот. зановец (Cytisus); 2. метла (обик. с дьлга дрьжка), a new ~ прен. престараващо се с преустройства новоназначено длъжностно лице.

broomstick

- ['bru:mstik] n дълга дръжка на метла.

brose

- [brouz] n шотл. варена каша от овесено брашно и мляко.

broth

- [brъҐ] n бульон, супа.

brothel

- ['brОҐъl] n публичен дом, бордей.

brother

- ['brлъ] n 1. брат; Smiths Brothers, Smiths Bros тьрг. братя Смит (фирма), 2. рел. брат, член на религиозно братство/секта (рl и brethren ['bredrin]);3. attr събрат; колега; другар; a ~ doctor колега лекар; 4. земляк, съотечественик.

brother-in-law

- ['brлъriniъ:] n зет; шурей; девер; баджанак.

brotherhood

- ['brлъhud] n 1. братство, братски отношения; 2. другарство; 3. хора от една професия, колегия, сдружение, гилда; 4. ам. професионален съюз.

brotherlike

- ['brлъlaik] а, adv мил, нежен; (по) братски.

brotherliness

- ['brлъlinis] n братска обич; братско отношение.

brotherly

- ['brлъli] a, adv мил, нежен; (по) братски.

brothers-in-arms

- ['brлъzina:mz] n pl братя по оръжие, бойни другари.

brougham

- ['bru:(ъ)m] n 1. карета; 2. ам. двуместен автомобил.

brought

- [] вж. bring.

brouhaha

- ['bru:haha] n разг. вълнение; сензация; врява, шум, бъркотия.

brow

- [brau] n 1. обик. рl вежда; to knit/pucker o.'s ~s смръщвам вежди, намръщвам се; 2. чело: to smooth/unbend o.'s ~. прояснява/разведрява ми се челото; 3. стръмен склон; 4. ръб на пропаст; 5. най-високата част на нагорнище на шосе/път.

browbeat

- ['braubi:t] v (-beat, -beaten [-bi:tn]) сплашвам, наплашвам (с поглед, викове, заплахи); тероризирам, насилвам; to ~ s.o. into doing s.th. насилвам/принуждавам някого да направи нещо.

brown

- [braun] а 1. кафяв; 2. с тъмна кожа; 3. загорял от слънцето; 4. добре запържен/запечeн; препържен, препечен; 5. тъмен, мрачен, черен; in a ~ study вдълбочен, углъбен, потънал в мисли; to do ~ sl. измамвам. [] n 1. кафяв цвят, кафяво; 2. кафяв пигмент; 3. кафява пеперуда; 4. лов. кафява маса от летящи птици; to fire into the ~ стрелям напосоки в ято. [] v 1. обгарям, получавам загар (от сльнцето); 2. обгарям, правя да почернее (за сльнцето), 3. запържвам (се); зачервявам (се) (на огьн); 4. ~ed off sl. отегчен, преситен.

brown bread

- ['braunbred] n черен пшеничен/ръжен хляб.

brown coal

- ['braunkoul] n кафяви/лигнитни въглища.

brown paper

- ['braunpeipъ] n дебела светлокафява амбалажна хартия.

brown-out

- ['braunaut] n ограничение в ползването на електроенергия за осветление.

brownie

- ['brauni] n 1. фолкл. мъничка/добра фея/дух; 2. момиче скаут (8—11 г.); 3. ам. шоколадова сладка с орехи.

browning

- ['brauni¤] n 1. запьржване (на месо); 2. почерняване на кожата (от слънцето), 3. карамелизирана захар; 4. препечено брашно за оцветяване на сос; 5. захаросване на бадеми. [] n вид автоматичен пистолет, браунинг.

brownish

- ['braunish] а възкафяв, кафеникав.

brownshirt

- [braunshъ:t] n нацист, есесовец.

brownstone

- ['braunstoun] n червеникавокафяв строителен камък, вид пясъчник.

browse

- [brauz] v 1. паса, хрупам листа/фиданки (за кози и пр.); 2. прен. чета безразборно оттук-оттам; 3. разг. прелиствам, преглеждам, ровя се (в книга и пр.) за удоволствие. [] n 1. млади клонки/гранки/филизи и пр. като храна за добитък; 2. безразборно четене.

bruin

- ['bru:in] n разг. баба Меца, Мецана.

bruise

- [bru:z] v 1. натъртвам (се), удрям (се); контузвам (се); 2. прен. засягам, обиждам, наранявам; 3. ам. счуквам в хаван; грухам (жито); 4. очуквам, нащьрбявам (метал, дьрво); 5. хващам, приклещвам (в преса. менгеме); to ~ along карам бясно/презглава. [] n 1. натъртено/посиняло място, контузия; 2. набито, натъртено място (на плод); ударено/ожулено място (на дьрво).

bruiser

- ['bruizъ] n професионален/брутален боксьор.

bruit

- ['bru:t] v разтръбявам, раздрънквам, разправям наляво и надясно (и с about, abroad).

brumby

- ['brлтbi] n австрал. разг. див необязден кон.

brume

- [bru:rn] n ситен ръмеж, влага, мъгла.

brummagem

- ['brлmъdjem] I. а фалшив, подправен; евтин, некачествен; просташки; ~ buttons фалшиви монети: II. евтина долнокачествена стока.

brumous

- ['bru'.mъs] а влажен, мьглнв; студен, мразовит.

brunch

- [brлпtsh] n разг. солидно ядене, комбиниращо закуска и обед.

brunette

- [bru:'net] а тьмнокоса мургава жена; брюнетка.

brunt

- [brлnt] n 1. главен удар (при нападение и пр.); 2. тежест, сила (на атака и пр.); to bear the ~ of s.th. поемам по-голямата част/товара от нещо, опъвам, хамалувам; walls that have stood the ~ of ages стени, които ca устояли на вековете; to bear the ~ of s.o.'s displeasure отвличам/отнасям го, опирам пешкира.

brush

- [brлsh] n 1. четка (за метене, миене, чистене, рисуване, бо.ядисване и пр.), 2. четкане, изчеткване; 3. рунтава (лисича) опашка; 4. ел. четка; изпразване във вид на искри; ~ discharge корона; 5. опт. неясни контури на фигура: 6. сбиване, сблъскване, схватка; 7. ожулване/натъртване на крака (на кон); 8. храсталак, шубрак, гъстак; млада гора; 9. ам. клечки, съчки, клонки. [] v 1. четкам, изчетквам; 2. излъсквам; 3. заглаждам, приглаждам; 4. сресвам; 5. докосвам леко при движение/минавайки; 6. докосвам се леко (against дo); минавам бьрзо, профучавам (by, past край); 7. набивам, натъртвам, ожулвам (крака си за кон); 8. развлачвам, кардирам; brush aside отминавам, подминавам, не обръщам внимание на; отпъждам, отхвърлям, пренебрегвам; brush away 1) изчетквам (кал, прах); 2) избърсвам леко (сьлзи); 3) отпъждам, прогонвам с ръка (муха и пр.); brush off 1) изчетквам (кал, прах); 2) избръсквам (трохи и пр.); 3) разг. отпращам, отблъсквам, отхвърлям; зарязвам; 4) разг. избягвам бързо, измитам се; brush out 1) изчетквам, сресвам (коса); 2) измитам, почиствам основно (стая); 3) отстранявам, махам; brush over 1) прекарвам леко с четка; 2) докосвам леко (минавайки); brush up 1) изчетквам (се), изчиствам (се), нагласявам (се); 2) събирам, избръсквам (трохи и пр.); 3) реша, сресвам (коса) назад; 4) прен. опреснявам. подновявам, възстановявам (знания, умения).

brush-off

- ['brлshОf] n рязък отказ; отблъскване; отпращане; to give s.o. a ~ отрязвам/отпращам безцеремонно някого.

brush-up

- ['brлshлр] n 1. нагласяване, натъкмяване (на вьншния вид); 2. опресняване (на знания, умения).

brushfire

- ['brлshfaiъ] а ограничен, незначителен; локален; ~ border wars погранични войни от локално значение.

brushwood

- ['brлshwud] n 1. храсталак, шубрак; 2. съчки, клечки, клонки.

brushwork

- ['brлshwъ:k] n стил/начин на рисуване.

brushy

- ['brлshi] а 1. подобен на четка; 2. гъст; рошав, рунтав; 3. обрасъл/покрит с гъсталак/шубрак.

brusque

- [brлsk, brusk] а груб, рязък, безцеремонен (за говор, обноски).

brusquely

- ['brлskli] adv рязко, грубо, безцеремонно.

brussels

- ['brлsъlz] n attr брюкселски; ~ carpet брюкселски килим; ~ lace брюкселска дантела; ~ sprouts брюкселско зеле.

brut

- [bru:t] а фр. неподсладен, без захар, сух (за вино).

brutal

- ['bru'.tl] а 1. груб, жесток, брутален; свиреп, безмилостен; 2. животински (за инстинкт).

brutality

- [bru:'taeliti] n 1. жестокост, грубост; 2. жестока постъпка, зверство.

brutalize

- ['bru:tъlaiz] v 1. правя/карам да оскотее/освиpeпее; 2. оскотявам, освирепявам; 3. третирам жестоко.

brute

- [bru:t] n 1. животно, добиче, звяр; гад, скот (и прен.); 2. свиреп/жесток човек; 3. разг. зъл/себичен/нетърпим човек; a ~ of a job страшно трудна/неприятна работа; such a ~ of a day такъв ужасен ден; такова отвратително време. [] а 1. животински, скотски; 2. груб, суров, жесток, свиреп; ~ facts голи/неумолими факти; ~ force/ strength груба физическа сила; 3. тежък, труден, непоносим.

brutish

- ['bru:tish] а животински, скотски.

bruxism

- ['brлksizm] n несъзнателно скърцане със зъби (особ. в сьн, при напрежение).

bryology

- [brai'ъlъdji] n бриология.

bryony

- [brai'Оni] n бот. 1. дива тиква; 2. black ~ брей (Tamus communis).

bryozoa

- [braiъ'zouъ] n pl зоол. низши водни мекотели, образуващи колонии.

brythonic

- [bri'ҐОnik] n езикът на британските келти.

bubal

- ['bju:bъl] n сев.-афр. антилопа (Alcelaphus buselaphus).

bubble

- ['bлbl] n 1. мехур (вьздушен, сапунен и пр.)', to blow ~s правя сапунени мехури; прен. създавам празни теории, занимавам се с детинщини; to prick the ~ спуквам сапунен мехур; прен. показвам безсмислеността/незначителността на нещо; разбивам надежди; to rise in ~s вря, кипя; 2. шупла (в стькло, метал); 3. прен. неосъществим, нереален план/ проект; измама; ~ company съмнително/мошеническо дружество/предприятие; ~ and squeak 1) кайма, запържена със ситно нарязани зеленчуци; 2) студено месо/картофи, запържени със ситно нарязани зеленчуци. [] v 1. пускам/правя мехури; 2. пускам/правя шупли; 3. пеня се (за питие), 4. клоквам, вря; 5.клокоча, гърголя, кълколя; бълбукам; 6. ост. измамвам, изигравам; bubble over 1) кипя, изкипявам; 2) пеня се, преливам (за шампанско, бира и пр.); 3) to ~ over with обвзет съм/преливам от/преизпълнен съм с (радост, вьлнение и пр.); to ~ over with laughter заливам се от смях; to ~ over with wrath кипя/пукам се/пръскам се от яд; bubble up бликам, изоликвам (за вoда и пр.).

bubble car

- ['bлbl'ka:] n малка лека кола със закръглен прозрачен покрив.

bubble dance

- ['bлbl,da:ns] n танц с балончета, изпълняван от разголени танцьорки.

bubble gumi

- ['bлbl'gлm],n 1.мека дъвка, с която се правят балони; 2. муз. ам. младежки рок.

bubbler

- ['bлblъ] n ам. чешма с бликаща нагоре струя вода за пиене.

bubbling

- ['bлbli¤] а 1. кипящ, искрящ, пенещ се (за питие); 2. звънък, звънлив (за глас).

bubbly

- ['bлbli] а 1.пълен с мехурчета/шупли; 2. bubbling 1. [] n sl. шампанско (и ~ water).

bubo

- ['bju:bou] n мед. подуване/оток на лимфатичните жлези под мишниците и в слабините, бубон.

bubonic

- [bju:'bОmk] а л^д. бубонен; ~ plague бубонна чума.

bubonocele

- [bju:'bОnъsi:l] n мед. изсипване, слабинна/ ингвинална херния.

buccal

- ['bukъl] a анaт. отнасящ се до бузите/до устната кухина.

buccaneer

- [bлkъ'niъ] n 1. морски разбойник, пират; 2. безскрупулен авантюрист (особ. в политиката и тьрговията). [] v 1. пиратствувам; 2. водя авантюристичен живот.

buccinator

- ['bлksineitъ] n анат. плоският мускул на бузите.

bucephalus

- [bjm'sefъlss] n Буцефал (бойният кон на Александьр Велики).

buck

- [bлk] n 1. мъжки елен, самец:, мъжкото на антилопа/заек/козел и пр.: ~ fever ам. нервна възбуда у неопитен ловец, 2. прен. ост. конте. франт. [] n кошница за ловене на змиорки. [] n 1. aм. магаре (за рязане на дьрва); 2. сп. коза (гимнастически уред). [] n sl. покер предмет, поставян пред играч, чийто ред е да раздава картите; знак за припомняне; to pass the ~ прен. разг. прехвърлям отговорността върху друг; the ~ stops here прен. отговорността не може повече да бъде прехвърляна. [] n 1. разговор; 2. хвалби, самохвалство. [] n ам. долар; a fast ~ лесно спечелени пари; big ~s sl. луди пари. [] а 1. sl. мъжки; 2. най-низш по ранг в дадена военна категория. [] v 1. подскачам вертикално, за да изхвърля ездача си (за кон); 2. ам. разг. опъвам се, запъвам се, отказвам; 3. хваля се, перча се, говоря на едро; buck off хвърлям ездача/товара си (за кон), buck up разг. 1) раздвижвам се; забързвам; 2) ободрявам (се), развеселявам (се); окуражавам (се) (особ. в imp), ~ up! хайде! побързай! кураж! съвземи се! ~ed up ободрен; оживен, въодушевен, ликуващ. [] adv ам. съвсем; ~ naked съвсем гол, гол-голеничък.

buck-horn

- ['bлkhО:n] n еленов рог (използван за дрьжки на ножове).

buck-tooth

- ['bлktu:Ґ] n стърчащ/издаден напред зъб.

buckaroo

- [,bлkъ'ru:] n ам. каубой.

buckbean

- ['bлkbi:п] n бот. водна детелина (Menyanthes trifoliata).

buckboard

- ['bлkbО:d] n ам. вид каруца/талига.

bucket

- ['bлkit] n. 1. кофа, ведро; 2. pl големи количества (дьжд. сьлзи и пр.); 3. бутало (на помпа); 4. тех. перка, лопатка (на турбина), кофа (на багер и пр.). [] v 1. черпя/изчерпвам/нося вода с кофа; 2. изтощавам (кон от езда); 3. изливам се като из ведро (за дьжд); 4. движа се неравномерно; карам кола и пр. с резки движения; друсам (се); клатушкам (се); треса (се).

bucket seat

- ['bлkitsi:t] n единична седалка (в автомобил, самолет и пр.).

bucket-shop

- ['bлkitshОp] n кантора, в която се извършват съмнителни борсови сделки и спекулации.

bucketful

- ['bлkitful] n ведро, кофа (мярка); рl големи количества; a ~ of water (една) кофа вода; it's raining in ~s вали като из ведро.

buckeyc

- ['bлkai] n храст/дърво от рода на дивия кестен (Aesculus).

buckle

- [bлkl] n катарама, тока (за колан, обувка). [] n 1. закопчавам/пристягам с катарама (up, on и пр.); 2. заемам се, залавям се (за работа, задача и пр., обик. с (down) to); започвам да работя, залавям се енергично; 3. to ~ up изкривявам (се), изкорубвам (се), деформирам (се); измятам се, разцентровам се (за колело); огъвам се, сплесквам се, поддавам (и прен.).

buckler

- ['bлklъ] n 1. ист. малък кръгъл щит; 2. ам. прен. защитник, покровител.

buckling

- ['bлkli¤] n пушена херинга.

bucko

- ['bлkou] n мор. sl. бабаит; тирании; самохвалко.

buckram

- ['bлkrъm] n 1. текст, груб лен/платно (за подплата, подвьрзия на книги и пр.); 2. прен. скованост, педантизъм.

bucksaw

- [' bлksО:] n бичкия.

buckshee

- ['bлkshi:] a, adv sl. допълнително, безплатно, без пари.

buckshot

- ['bлkshОt] n едри сачми.

buckskin

- ['bлkskin] n 1. еленова кожа; 2. шевро (кожа); 3. кожени бричове; 4. дебел гладък вълнен/памучен плат.

buckthorn

- ['bлkҐО:n] n бот. зърнастец (Rhamnus).

buckwheat

- ['bлkwi:t] n 1. бот. елда (Fagopyrum); 2. ceмената на елдата; 3. черно брашно от елда; aм. палачинка с брашно от елда.

bucolic

- [bju:'kОlik] I. a 1. овчарски, пасторален; 2. селски, земеделски; II. п обик. рl пасторална поезия, буколики; the B.s буколиките на Вергилий.

bud

- [bлd] n 1. бот. пъпка (на цвете, цвят, лист); in ~ напъпил, разпъпващ; to nip in the ~ прен. убивам/задушавам в зародиш; 2. зоол. нарастък, пъпка (при пьпкуване); 3. ам. дете, младеж. [] v (-dd-) 1. напъпвам, разпъпвам се; покарвам; 2. започвам да раста/да се развивам (и прен.); 3. зоол. пъпкувам се; to ~ off размножавам се чрез пъпкуване; прен. обособявам се, отделям се; 4. присаждам, ашладисвам. [] разг. buddy.

buddha

- ['budъ] n инд. Буда.

buddhism

- ['budizm] n будизъм.

budding

- ['bлdi¤] n 1. напъпване, покарване на пъпки; 2. ашладисване, присаждане на пъпки. [] а 1. напъпил (за дьрво, растение, цвете), 2. прен. млад, начеващ, многообещаващ (за художник. музикант, учен и пр.).

buddleia

- ['bлdliъ] n бот. будлея, декоративен храст (Loganiacae).

budge

- [bлdj] v разг. 1. мърдам, помръдвам се; 2. променям мнението си: отстъпвам (обик. стр.); I refuse to ~ няма да (се) помръдна; nobody can ~ him той e непоколебим, не отстъпва, никой не може да го увещае/разубеди.

budgerigar

- ['bлdjъriga:] n австралийско зелено папагалче (Melopsittacus undulatus).

budget

- ['bлdjit] n 1. бюджет; to introduce/open the ~ внасям бюджета за разглеждане в Камарата на общините; 2. домашен/семеен бюджет; разходи, разноски; on a ~ без излишни разходи; 3. ост. съдържанието на кожена кесия/торба/портфейл; 4. куп, връзка, вързоп (писма, вестници и пр.); a big ~ of news цял куп новини; 5. attr евтин, изгоден, икономичен. [] v предвиждам/включвам/заделям кредити в бюджета (for за).

budgetary

- ['bлdjitъri] а бюджетен.

buff

- [bлf] n 1. мека волска/биволска кожа (обик. небоядисана), 2. разг. кожата на човешкото тяло; in the ~ разг. гол; to strip to the ~ събличам се гол; 3. светлобежов/бледожълтеникав цвят; 4. the B.s ист. полк на Източен Кент; 5. ам. разг. ентусиаст, запалянко; 6. разг. гол. [] а 1. направен от мека волска кожа; 2. светлобежов, бледожълтеникав. [] v 1. излъсквам (метал с кожа), лакирам, полирам; 2. предавам кадифена повърхност на кожа; 3. боядисвам бежово/жълтеникаво-кафяво.

buff wheel

- ['bлfwi:l] n тех. полировачна шайба (и buffing wheel).

buffalo

- ['bлfъlои] n 1. бивол; 2. див бик; 3. сев.-ам. бизон; 4. воен. танк амфибия. [] v ам. смущавам, обърквам, слисвам.

buffalo bug

- ['bлfъloubлg] n ам. вид молец.

buffalo grass

- ['bлfъlou,gra:s] n степна трева.

buffalo robe

- ['bлfъlоигоиb] n завивка/черга от кожата на бизон.

buffer

- ['bлfъ] n 1. жп. буфер; отбивачка; 2. тех. амортизатор, демпфер; 3. прен. ам. покровител, закрилник. [] n пренебр. sl. често old ~ старомоден/некомпетентен/глуповат човек. [] n киберн. междинен запас от информация в компютър. [] v смекчавам/поглъщам удар.

buffer state

- ['bлfъsteit] n малка неутрална държава между две и повече враждуващи държави, буферна държава.

buffer stock

- ['bлfъstok] n резерв от стоки за уравновесяване на колебаещи се цени.

buffet

- ['bлfit] n 1. удар с ръка; 2. побои; 3. прен. нещастие, беда; природна стихия. [] v 1. нанасям удар, залепям плесница; бия, блъскам, тласкам; шибам: 2. боря се (с вьлни и пр.); 3. с мъка си пробивам път. [] n бюфет (мебел). ['bufei] n 1. бюфет, рестoрант (на гара и пр.); 2. бюфет (маса сьс закуски); ~ luncheon лек обед (обик. на крак); 3. закуски; cold ~ студени закуски; ~ supper вечеря, на която гостите се обслужват, без да сядат на маса; ~ car жп. вагон, в който се сервират леки закуски.

buffeting

- ['bлfiti¤] n 1. побои; 2. люлеене, клатене, ви бриране.

buffo

- ['bufou] n муз. 1. комична роля в опера; 2. оперен певец, изпълняващ комични роли; 3. бурлеска; 4. attr комичен, комедиен.

buffoon

- [bъ'fu:n] n 1. шут, палячо, смешник, клоун, буфон; to act/play the ~ правя се на/държа се като палячо; пускам груби/просташки шеги; 2. ам. простак. [] v държа се като палячо/шут; пускам груби шеги.

buffoonery

- [bъ'fu:nъri] n палячовщина, шутовщина; рl просташки шеги/постъпки.

bug

- [bлg] n 1. bedbug; 2. разг. насекомо, буболечка, бръмбар; 3. микроорганизъм, особ. микроб, вирус; разг. вирусно заболяване; 4. идея фикс; (човек, обхванат от) мания; 5. човек, силно увлечен в нещо; ентусиаст; 6. ам. краткотрайно запалване по нещо; хоби; 7. технически дефект (в радио, компютьр и пр.); 8. неочаквана грешка; непредвидена пречка; 9. скрит подслушвателен апарат; 10. вертолет. [] v (-gg-) 1. инсталирам скрит микрофон и пр. за подслушване; 2. подслушвам със скрит микрофон; 3. ам. досаждам, отегчавам, дразня; 4. ам. sl. избягвам, дезертирам.

bugaboo

- ['bлgъbu:] n 1. източник на досада/тревога/ страх; призрак, кошмар; 2. ам. sl. неоснователен страх, паника.

bugbear

- ['bлgbЁъ] bugaboo.

bugger

- ['bлgъ] n 1. полово извратен човек, педераст; юр. содомит, хомосексуалист; 2. вулг. мръсник; леке; крайно неприятно нещо/човек; 3. ам. измамник, негодник; 4. ужасно положение/беда; ~ all нищо. [] v 1. имам противоестествено полово общуване с; 2. to ~ about/around забърквам каши, правя бъркотии; безпокоя, дразня, тормозя; 3. ~ off! махай се! върви си! 4. развалям, провалям (и с up).

buggery

- ['bлgъri] n хомосексуализъм, полова извратеност, содомия.

buggy

- ['bлgi] а пълен с дървеници. [] n 1. кабриолет, двуколка; 2. ам. файтон, теглен от един кон; 3. бебешка количка; 4. багажна количка.

bughouse

- ['bлghaus] n sl. лудница. [] а ам. умопобъркан, луд.

bugle

- ['bju:gl] n 1. ловджийски рог/тръба; 2. воен. сигнална тръба. [] v свиря с тръба/рог. [] n бот. срещниче (Ajuga). [] n цилиндрично мънисто (за гарнитура на рокли и пр.).

bugler

- ['bju:glъ] n тръбач, сигналист.

bugloss

- ['bju:glОs] n бот. 1. паче/птиче гнездо (Anchusa officinalis); 2. viper's ~ усойниче (Echium vulgare).

buhl

- [bu:l] n стил мебели, инкрустирани с бронз/слонова кост и пр.

build

- [bild] v (built [bilt]) 1. градя, изграждам, строя, построявам, зидам, иззиждам; вия, свивам (гнездо); the house is ~ing къщата се строи/е в строеж; 2. прен. развивам постепенно, основавам, изграждам, създавам (обик. с up): кроя (планове); формирам (характер); заздравявам, стабилизирам; 3. възлагам надежди, уповавам се, разчитам (on, upon на); 4. увеличавам (се), засилвам (се), укрепвам: нараствам, разраствам се; opposition against the regime is~ing up опозицията срещу режима се засилва/расте 5. постепенно натрупвам/струпвам (войска, вьорьжения и пр.); to ~ a fire клада огън; I am built that way прен. така съм устроен, такъв съм си; lfuutf in 1) зазиждам, запушвам (прозорец, врата); 2) вграждам; a built-in closet вграден гардероб /шкаф/ долап; buflil up 1) build in 1; 2) застроявам (терен, площ); обкръжавам с къщи; our school is very much built up now около училището ни всичко вече е застроено; 3) надстроявам; 4) натрупвам (се); разраствам (се); нараствам; 5) рзграждам, развивам, създавам; прен, изграждам/създавам постепенно популярност на (артист, политик и пр.); лансирам; популяризирам, разгласявам; рекламирам; to ~ up a practice постепенно си създавам клиентела (за лекар, адвокат); 6) укрепвам, възстановявам (здраве), 7) подсилвам, укрепвам (позиции, авторитет). [] n 1. направа, конструкция, устройство; 2. форма; стил (на сграда), 3. телосложение; ръст; размери.

build-up

- ['bildлp] n 1. усилена подготовка (за военни действия); 2. засилване, увеличаване, нарастване (на натиск и пр.); 3. предварително шумно рекламиране/разгласа; похвала, ласкави отзиви; популяризиране; лансиране; 4. засилване; 5. струпване, натрупване; постепенно изграждане.

builder

- ['bildъ] n 1. майстор зидар; строител; предприемач; 2. прен. създател, основател.

building

- ['bildi¤)] n 1. изграждане, строеж, строителство; ~ site (място/парцел за) строеж; ~ ground строителен обект; 2. сграда, здание, постройка.

building estate

- ['bildi¤i'steit] п застроявана площ.

building society

- ['bildi¤sъ'saiъti] n организация, отпущаща заеми на своите членове за построяване/купуване на жилища.

built

- [] вж. build.

built-in

- ['biltin] а вграден (за шкаф, антена и пр.).

built-up

- ['biltлp] а 1. окончателно застроен (за площ); 2. направен/съставен от няколко секции/пласта; 3. съставен, сборен.

bulb

- [bлlb] n 1. бот. луковица; глава (чесьн и пр.); 2. сферично разширение на стъклена тръбичка; 3. ел. крушка; 4. хим. колба.

bulbed

- [bлlbd] а бот. 1. луковичен; кръгъл; 2. подобен на луковица.

bulbil

- ['bлlbil] n бот. малка/вторична луковичка.

bulbous

- ['bлlbъs] а 1. бот. луковичен; 2. подобен на луковица; 3. подут, закръглен; ~ nose голям нос, закръглен като патладжан.

bulbul

- ['bulbul] n 1. зоол. азиатска пойна птица; 2. прен. поет, певец.

bulgarian

- [bлl'gЁъrian] I. а български; П. п 1. българин; 2. български език.

bulge

- [bлldj] n 1. изпъкналост, издатина,издутина; 2. мор. дъно на кораб; 3. разг. временно обемно/числено увеличение; 4. предимство, преимущество, надмощие; to get/have the ~ on s.o. имам/получавам предимство пред някого. [] v 1. изпъквам, издувам се; деформирам се (out); 2. разг. набъбвам (за обем, брой), 3. издавам се напред, стьрча; 4. натъпквам, претъпквам (торба, чанта и пр.).

bulging

- ['bлldji¤,dji] а изпъкнал, издут; претъпкан.

bulimia

- [bju'limiъ] n мед. постоянен/ненаситен глад.

bulk

- [bлlk] n 1. обем, големина, размери; 2. мор. тьрг. товар на кораб; to break ~ започвам да раэтоварвам (кораб); продавам на части товара на кораб; 3. маса, грамада; по-големият брой/по-голямата част от нещо; in ~ насипно, наливно, непакетирано; в големи количества; to buy/sell in ~ купувам/продавам на едро; 4. обемна храна, плява; 5. грамадно човешко тяло; масивна фигура. [] v 1. налагам се, изпъквам (с обема, големината, значението си) (обик. с large); to ^ large in s.o.'s eyes изглеждам важен фактор в очите на някого, правя силно впечатление/налагам се на съзнанието на някого; 2. натрупвам/събирам в общ куп различни стоки за товарене; 3. правя (книга, прежда и пр.) да изглежда по-обемиста; to ~ up to възлизам на (за количество).

bulkhead

- ['bлlkhed] n 1. отвесна преграда/стена, разделяща части на параход/самолет и пр.; 2. херметическа преграда в параход/тунел и пр.; 3. капак в пода над стълба, водеща към изба.

bulky

- ['bлlki] а огромен, грамаден, обемист; корполентен; тромав; тежък, неудобен (за носене, пренасяне).

bull

- [bill] n 1. бик, некастриран бивол; мъжки слон; ~ of service бик за разплод; a ~ in a china shop тромав/непохватен/нетактичен човек; to take the ~ by the horns хващам бика за рогата, справям се с трудността; 2. мъжки кит/морж и пр.; 3. the B. Телец (сьзвездие и зодиакален знак); 4. ам. sl. полицай; 5. борсов спекулант, който залага на покачване на цените; 6. воен. sl. оборка; 7. sl. глупости, празнодумство; самохвалство; 8. безполезна работа, безсмислено занимание; ~ -at-the-gate tactics нападателна/агресивна тактика. [] v 1. борс. спекулирам с цени; надувам/повишавам цени (на акции и пр.); 2. служа си с насилие; 3. ам. sl. приказвам на едро; хваля се; ментосвам, баламосвам. [] n папски декрет/едикт/послание; була. [] n парадоксална езикова грешка; абсурден израз. безсмислица. [] n вода за пиене, държана в буре от ракия.

bull pen

- ['bulpen] n ам. 1. предварителен арест: 2. част от бейзболно игрище за тренировка и загряване на резервни играчи; 3. резервните играчи на бейзболен тим.

bull point

- ['bulpОint] n разг. точка, даваща преимущество/превъзходство.

bull's-eye

- ['bulzai] n 1. малко изпъкнало стъкълце; 2. увеличително стъкло, леща; 3. фенер с увеличително стъкло; 4. кръгло прозорче; 5. център на мишена; 6. точно попадение; прен. нещо сполучливо/успешно; to hit the ~ , to make a ~ удрям право в целта; 7. кръгъл ментов бонбон.

bull-necked

- ['bulnekt] а с дебел, къс и як врат.

bull-nose

- ['bulnouz] а със заоблен край (за тухла и пр.).

bullace

- ['bulis] n бот. дива слива, тръносливка (Primus insititia).

bulldog

- ['buldОg] n 1. булдог; 2. упорит човек; смелчага; 3. прислужник на длъжностно лице, отговарящо за дисциплината на студентите в Оксфорд и Кеймбридж.

bulldoze

- ['buldouz] v 1. разг. разчиствам с булдозер; 2. проправям си път със сила; 3. принуждавам, сплашвам (s.o. into doing s.th. някого да направи нещо).

bulldozer

- ['buldouzъ] n тех. булдозер.

bullet

- ['bulit] n куршум.

bullet-headed

- ['bulithedid] а 1. с малка кръгла глава; 2. твърдоглав, инат; непохватен; нетактичен; глупав.

bulletin

- ['bulitin] n 1. кратко официално съобщeние, бюлетин, комюнике; news ~ последни новини (в пeчата, по радиото и телевизията); 2. съобщение за здравословното състояние на заболяло видно лице; 3. периодично издание, списание.

bulletin board

- [' bulitin ,bО:d] n ам. дъска/табло за обяви/съобщения.

bullfight

- ['bulfait] n борба с бикове, бикоборство.

bullfighter

- ['bulfaitъ] n бикоборец.

bullfinch

- ['bulfmtsh] n зоол. червенушка (Pyrrhula vulgaris). [] n висок жив плет (обик. от глог) с ров.

bullfrog

- ['bulfrОg] n зоол. голяма американска жаба.

bullhead

- ['bulhed] n 1. дребна сладководна риба, главоч 2. глупак.

bullheaded

- ['bulhedid] а 1. необуздан, своеволен, вироглав, инат; нетактичен, ,безотговорен; 2. глупав.

bullion

- ['buliъn] n 1. злато/сребро на пръчки/кюлчета; 2. фин. авоари в злато/сребро; ~ reserve златен фонд (на банка); 3. дантела/ширит/гайтан/ресни от златни/сребърни нишки.

bullish

- ['bulish] а 1. набит, як; 2. борс. залагащ на/спекулиращ с покачването на цените; 3. оптимистичен.

bullock

- ['bulОk] n 1. кастриран бик, вол; 2. ам. млад бик.

bullring

- ['bulri¤] n арена за борба с бикове.

bullshit

- ['bulshit] n sl. вулг. глупости; груби/оскърбителни думи.

bullterrier

- ['bul'teriъ] n куче кръстоска между булдог и териер.

bulltrout

- ['bultraut] n едра балканска пъстърва (Salmo trutta).

bully

- ['buli] n 1. кавгаджия, грубиян; побойник, хулиган; тирании; to play the ~ държа се като грубиян, тиранизирам; 2. ам. нает побойник; 3. ост. симпатия; 4. ост. сводник, сутеньор. [] v 1. тормозя, малтретирам, тиранизирам; to ~ s.o. into doing s.th. насилвам/принуждавам/изнудвам някого да направи нещо; 2. бия се, малтретирам по-слабите и безпомощните. [] a sl. първокласен, чудесен, екстра; ~ for you/ him! браво! чудесно! [] n хокей вкарване на топката в игра. [] n консервирано/осолено говеждо месо (и ~ beef).

bullyboy

- ['bulibОi] n 1. наемен бандит; 2. терорист.

bulrush

- ['bulrлsh] n бот. 1. лапур (Typha latifolia); 2. езерен камъш (Scirpus lacustris).

bulwark

- ['bulwъk] n 1. насип, вал, крепостна стена; 2. опора, защита; крепост; 3. защитник, закрилник; 4. pl мор. фалшборт. [] v 1. укрепвам с вал/стена; 2. защищавам, закрилям.

bum

- [bum] n ам. sl. 1. безделник, лентяй, готованец, нехранимайко; 2. некадърник; 3. скитник; on the ~ празноскитащ, шляещ се, просещ. [] v 1. безделнича, скитам (се), шляя (се); 2. живея на чужд гръб; 3. прося, изпросвам. [] a 1. безполезен, негоден; 2. повреден, в неизправност; 3. крайно неприятен. [] разг. bumbailiff. [] n sl. вулг. задник, дирник.

bumbailifr

- ['bлmbeilif] n ист. презр. съдебен пристав.

bumble

- ['bлmbl] v 1. бръмча, жужа (за пчела и пр.), 2. говоря несвързано; 3. постъпвам нетактично; проявявам несръчност; 4. препъвам се, залитам. [] n дребен чиновник с голямо самомнение.

bumble-bee

- ['bлmblbi:] n вид едра мъхеста пчела (Bornbus).

bumbledom

- ['bлmbldъm] n бюрокрация.

bumboat

- ['bumbout] n лодка, която доставя пресни провизии на параход, спрял край брега.

bumf

- [bлmf] n 1. вулг. тоалетна хартия; 2. презр. документи, книжа.

bummer

- ['bлmъ] n aм. безделник, лентяй.

bump

- [bump] v 1. блъсвам, тръшвам, събарям; хвърлям; 2. тупвам (се), хаквам (се), чуквам (се); сблъсквам се (against B, с); 3. друсам се, раздрусвам се, треса се (за кола и пр.); 4. гребане настигам и докосвам предната лодка; 5. крикет отскачам нависоко (за топка); 6. разг. изгонвам, свалям, снемам (от дльжност и пр.); 7. разг. отстранявам, отхвърлям, провалям (кандидат); 8. разг. свалям от/не допускам в самолет (пьтник); bump along друсам се, подскачам (за кола по .лош път) bump down разг. падам, търкулвам се, строполясвам се; bump off sl. пречуквам, убивам; bump up разг. увеличавам, повишавам (цени и пр.). [] n 1.сблъскване, тъп (звук от) удар; 2. друсане, подскачане, тресене (на кола по лош пьт); 3. гpeбане настигане и докосване на предната лодка (в състезапие); 4. оток, подутина (от удар); 5. грапавина, неравност, издутина (на повьрхнина.пьт и пр.); 6. ав. раздрусване на самолет. [] adv неочаквано, изведнъж, силно; he came ~ on the floor (съвсем неочаквано) той тупна на земята.

bumper

- ['bлmpъ] n 1. пълна догоре чаша (с вино и пр.); 2. тех. буфер, аморгисьор; броня на кола; ~ to ~ гъста върволица от коли; 3. крикет топка, която отскача нависоко; 4. attr необичайно голям, изобилен, хубав (за реколта и пр.), a ~ house театр, препълнен салон.

bumping-race

- ['bлmpi¤.reis] n състезание с лодки, при което се печелят точки, като се настига и докосва стартирала по-рано лодка.

bumpkin

- ['bлmpkin] n непохватен/недодялан човек, дръвник.

bumptious

- ['bлmpshлs] а 1. самомнителен, самоуверен, надменен; 2. важен, наперен, безцеремонен.

bumpy

- ['bлmpi] а 1. друсащ, друслив (за кола и пр.); 2. неравен, изровен (за пьт, терен и пр.), we had a ~ journey добре се раздрусахме по пътя.

bun

- [bлn] n 1. кръгла кифла със стафиди и пр.; симид; 2. кок; in a ~ свит на кок (за коса).

buna

- ['bu:nъ] n вид синтетичен каучук.

bunch

- [bлntsh] n 1. китка, връзка; грозд; 2. куп (книжа и пр.), 3. разг. група, компания; банда, тайфа; in a ~ вкупом; the best of the ~ най-доброто, цветът, каймакът; 4. aм. издутина, подутина. [] v 1. вия/свивам/правя на китка; 2. събирам се на куп, струпвам се, тълпя се (често с together); 3. надиплям.

bunchy

- ['bлntshi] а растящ на китки/гроздове.

bunco

- ['bл¤kou] v ам. sl. карти играя нечестно, мамя, шмекерувам.

buncombe

- [] bunkum.

bundle

- ['bлndl] n 1. вързоп, бохча; денк; 2. пакет; връзка, сноп. наръч, ръкойка; 3. снопче, пачка; 4. купчина, куп (различии неща); 5. снопче фибри (мускулни. нервни); а ~ of nerves много нервен/изтъкан от нерви човек; to do/go a ~ on имам голяма слабост към (нещо). [] v 1. свързвам на вързоп, навързвам на пакети (често с up); 2. напъхвам, наблъсквам, натъпквам (в кутим, сандьк и пр.); 3. нахвърлям безразборно на куп; 4. отървавам се набързо (от някого, нещо); bundle away bundte oat; bundle in влизам бърэо, вмъквам се, втурвам се; bundle off/out 1) отпращам бързо/безцеремонно, натирвам; изтласквам, изхвърлям; 2) отивам си набързо, махам се, омитам се, изчезвам; bundle up 1) свързвам на пакет/вързоп; 2) обличам (се) дебело и топло, навличам се.

bung

- [bл¤] n 1. канелка, чеп, тапа, запушалка (на бъчва); 2. дупка за чеп (в бьчва); 3. разг. кръчмар. [] v 1. запушвам с чеп (бьчва); 2. запушвам, задръствам (обик. pass), ~ed up запушен, задръстен (за нос, трьба, канал и пр.); a ~ed up eye подуто/ отекло око; 3. sl. хвърлям, мятам (at по); 4. to ~ in sl. вмъквам, набутвам; 5. to ~ off офейквам. [] а австрал. sl. 1. умрял; 2. разорен; разрушен; безполезен.

bung-hole

- ['bл¤houl] n отвор в бъчва (за пьлнене, изпрaзване)

bungaloid

- ['bл¤gъlОid] а презр. подобен на бънгало; ~ growth площ, безразборно застроена с вилички/къщички/бънгала.

bungalow

- ['bл¤gъlou] n бънгало.

bungle

- ['bл¤gl] v обърквам, оплесквам, изпортвам; върша нещо несръчно; постъпвам нетактично. [] n 1. нескопосана/зле извършена работа; 2. бъркотия, каша, гаф.

bungler

- ['bл¤lъ] n непохватен/нескопосан човек, некадърник.

bunion

- ['bлnjъn] n подуване на палеца на крака.

bunk

- [bл¤k] n легло в каюта/спален вагон и пр. [] v 1. лягам (на леглото) си; 2. to ~ with s.o. ам. оставам да спя при някого; 3. sl. избягвам, изчезвам, изпарявам се. [] n sl, бягство; to do a ~ офейквам. [] n sl. глупост; измама; празни приказки.

bunk-beds

- ['bл¤kbedz] n pl две детски легла, разположени едно над друго.

bunker

- ['bл¤ka] n 1. голям съд/помещение за съхраняване на въглища/руда/течно гориво и пр.; 2. воен. силно укрепена землянка; бункер; 3. прен. пречка, препятствие, затруднение. [] v 1. зареждам с гориво (пароход и пр.); прибирам (еьглища и пр.) в съдове/помещение; 2. прен. обик. pass намирам се/попадам в затруднение; възпрепятствуван съм.

bunkum

- ['bл¤kъm] n глупости, големи приказки, дрънканици.

bunny

- ['bлni] n разг. 1. зайче, зайченце; 2. мацка (за момиче).

bunsen burner

- ['bлnsn 'bъ:nъ] n хим. бунзенова лампа/ горелка.

bunt

- [bлnt] n бот. главня по житото (Tilletia). [] n средната/издутата част на рибарска мрежа/корабно платно и пр. [] v блъскам с глава; мушкам с рога.

bunting

- ['bлnt¤] n зоол. жълта овесарка (Ernberiza citrinenella). [] n плат с ярък цвят (за знамена, улична украса), знамена.

buoy

- [bОi] n 1. шамандура; 2. спасителен пояс. [] n 1. маркирам с шамандури; 2. държа на повърхността (и с up); 3. прен. подкрепям, повдигам духа на, насърчавам.

buoyancy

- ['bОiъnsi] n 1. способност за задържане на повърхността на вoдата/във въздуха; 2. прен. издръжливост, бърза възстановимост; жизнерадост, бодрост; 3. борс. тенденция към покачване (на цени).

buoyant

- ['bъiъnt] а 1. плаващ (за тяло, предмет); 2. способен да (се) държи на повърхността; 3. прeн. весел, жизнерадостен, не падащ духом; 4. гъвкав; 5. борс. поддържащ високи цени.

bur

- [bъ:] v 1. бот. бодлив плод/семенна кутийка на растение (репей и пр.); 2. растение, даващо бодлив плод/семенна кутийка; 3. прен. неприятен/досаден човек, лепка.

burberry

- ['bъ:bъri] n палто от импрегниран плат.

burble

- ['bъ:bl] v 1. къкря, гъргоря; 2. бълбукам; ромоня, шептя; 3. бъбря; мърморя. [] n 1. къкрене; 2. бълбукане, клокочене; ромон; 3. бъбрене; шепот.

burbot

- ['bъ:bъt] n зоол. михалица (риба) (Lota lota).

burden

- ['bъ:dъn] n 1. товар, бреме, тежест (и прен.); beast of ~ товарно животно; ~ of proof юр. тежест на доказването; 2. мор. тонаж. [] v 1. товаря, претоварвам; 2. обременявам; отежнявам; потискам. [] n 1. припев, рефрен, хор; 2. главна/основна тема, същина (на реч, изказване и пр.).

burdensome

- ['bъdъnsъm] а труден, тежък, уморителен; гнетящ, потискащ.

bureau

- [bju'rou, 'bjurou] n (pl bureaux [-rouz]) 1. писалищна маса, писалище, бюро; 2. ам. скрин с огледало; 3. управление, дирекция, отдел, служба, секция; 4. бюро (за информация, туризьм и пр.).

bureaucracy

- [bjuъ'rОkrъsi] n 1. административен апарат, бюрокрация; 2. бюрократизъм, бюрокрация.

bureaucrat

- ['bjuъrъkraet] n бюрократ.

bureaucratic

- ['bjuъrъ'kraetik] а бюрократичен.

bureaucratize

- [bju'rОkrъtaiz] v бюрократизирам.

burette

- [bju'ret] n хим. градуирана стъкленица, бюретка.

burg

- [bъ:g] n ам. разг. град.

burgage

- ['bъ:gidj] n ист. владение на имот от градски жители срещу данък, плащан на краля/феодала.

burgee

- [bъ:'dji:] n мор. триъгълно флагче (с емблема на яхт-клуб).

burgeon

- ['bъ:djъn] v напъпвам; покарвам, пущам филизи; прен. разраствам се бързо, процъфтявам.

burger

- ['bъ'.gъ] ам. разг. hamburger.

burgess

- ['bО:djis] n 1. гражданин, пълноправен жител; 2. ист. представител на град/университет в Британския парламент; 3. ам. представител на Долната камара на шатите Мериланди Вирджиния.

burgh

- ['bлгъ] n шотл. град с общинско самоуправление.

burgher

- [bъ:gъ] n 1. гражданин на чуждестранен град; 2. потомък на холандски/португалски колонист в Шри Ланка.

burglar

- ['bъ:glъ] n крадец, който влиза в къщите с взлом и ги обира.

burglary

- ['bъ:glъri] n кражба с взлом, обир (oсm. само нощем).

burgle

- ['bъ:gl] v разг. извършвам обир, обирам.

burgomaster

- ['bъ:gъma:stъ] n кмет на холандски/фламандски/германски град, бургмайстер.

burgonet

- ['bъ:gъnet] n ист. 1. стоманена каска; 2. шлем с отвор за очите.

burgoo

- [bъ:'gu:] n 1. мор. sl. овесена каша; 2. ам. задушено месо със зарзават, сервирано обикновено на открито.

burgundy

- ['bъ:gъndi] n бургундско вино (обик. червено).

burial

- ['beriъl] n погребение.

burial-ground

- ['beriъlgraund] n гробища.

burial-mound

- ['beriъlmaund] n гробна могила.

burial-service

- ['beriъlsъ:vis] n погребална служба/обред; опело.

burin

- ['bju:rin] n гравьорски резец/длето, щиxeл.

burke

- [bъ:k] v 1. ocm. убивам чрез yдyшaBaHe; 2. npeн. потушавам, потулям (слух, разследване); 3. отминавам, отбягвам (спорен вьпрос).

burl

- [bъ:l] n 1. възел, пъпка, грапавина (на прежда, плат); 2. ам. чеп. [] v почиствам (плат, прежда) от възли/пъпки/грапавини.

burlap

- ['bъ:laep] n зебло, чул; груб конопен плат, платно.

burlesque

- [bъ:'lesk] n 1. комична имитация, пародия; карикатура; бурлеска; 2. ам. вид ревю (често включващо стриптииз). [] а карикатурен, пародиен. [] v представям в карикатурен вид, осмивам, пародирам.

burly

- ['bъ:li] а едър, плещест, як.

burmese

- [bъ:'mi:z] I. а бирмански; 11. n 1. бирмански език; 2. бирманец.

burn

- [bъ:п] v (burnt, burned [bъ:nt, bъ:nd]) 1. горя, изгарям, загарям, обгарям, опърлям, прегарям (и ядене), the lights ~ed all night лампите горяха цяла нощ; this substance ~s blue това вещество гори със син пламък; to ~ bricks пека/изпичам тухли; to ~ o.'s boats/bridges сам си отрязвам пътя за отстъпление, няма за мен вече връщане назад, обвързвам се безвъзвратно; to have money to ~ имам пари в излишък/предостатьчно; пълен/червив съм с пари; 2. горя, използвам за гориво/осветление (бензин, газ, вьглища и пр.); this heater ~s gas тази печка гори с газ; 3. горя, изгарям, правя дупка в; разяждам (за киселина и пр.); 4. горя, пламтя; паря, опарвам, изгарям; to ~ o.'s fingers, to have o.'s fingers burnt изгарям си пръстите, опарвам се (и прен.); my ears ~ ушите ми горят/пламтят някой сигурно говори за мен; 5. светя, блестя, сияя; 6. горя, изгарям, пламтя (от гняв, омраза, страст и пр.); burn away 1) продължавам да горя; 2) изгарям, догарям; 3) прен. стопявам, изпарявам; унищожавам; довършвам; burn down 1) изгарям до основи/напълно/докрай; превръщам в пепелище; 2) догарям; burn into врязвам се, запечатвам се; burn out 1) изгарям напълно/докрай/до основи; 2) догарям, угасвам; 3) изгасвам, изгарям (за мотор, електрически уред и пр.), 4) прогонвам, принуждавам да излезе чрез огън (човек, животно); 5) оставям без подслон чрез опожаряване; burn up 1) подпалвам, изгарям; 2) пламвам, разгарям се, разпалвам се, запалвам се; 3) sl. дразня (се), разгневявам (се); to ~ up the road движа се с опасно голяма скорост. [] n 1. горене; изгаряне; изгорено място; first degree ~ изгаряне първа стелен; 2. печене, изпичане (на тухли и пр.); 3. sl. цигара; 4. sl. автомобилни състезания; 5. косм. еднократно включване на ракетен двигател за корекция на курса. [] n поточе, ручей.

burn-up

- ['bъ:плр] n sl. мотоциклетни състезания по шoce.

burner

- ['bъ:nъ] n тех. горелка; дюза; инжектор; a four-~ oilstove нафтова печка с четири дюзи.

burnet

- ['bъ:nit] n бот. разваленка (Sanguisorba).

burning

- ['bъ:ni¤] n 1. горене; 2. изгаряне, обгаряне; 3. печене, изпичане (на тухли, керамика и пр.); 4. attr горящ, запален; прен. горещ, изгарящ, парещ, жарък, пламенен, разгорещен: ~ question парлив вьпрос: разгорещено обсъждан важен въпрос/проблем; ~ thirst палеща жажда; ~ shame/disgrace много голям/ужасен позор; ~ scent лов. прясна следа.

burning-glass

- ['bъ:ni¤gla:s] n леща за съередоточаване на сльнчеви лъчи върху обект и подпалването му.

burnish

- ['bъ:nish] v полирам/излъсквам чрез търкане. [] n лъскавина. блясък; полировка; лустро.

burnous

- [bъ:'nu:s] n арабско наметало с качулка.

burnsides

- ['bъ:nsaidz] n рl дебели бакенбарди.

burnt

- [] вж. burn. [] а изгорен; изгорял; препечен; жълтокафяв.

burnt almonds

- ['bъ:nta:mъndz] n рl захаросани бадеми.

burnt-out

- ['bъ:ntaut] а износен, изхабен; съсипан.

burp

- [bъ:p] v sl. 1. хълцам; 2. оригвам се; помагам (на бебе) да се оригне. [] n sl. 1. хълцане; 2. оригване.

burr

- [bъ:] n 1. бръмчене; шум; 2. гърлен изговор на звука [r]. [] v 1. бръмча, шумя (за машина); 2. говоря гърлено/неясно; изговарям звука [r] гърлено. [] n 1. ръб/грапавина, получена при рязане/пробиване/дълбаене; 2. издатина, изпъкналост; чеп (на дьрво); 3. инструмент за рязане/пробиване, дрелка; ~ drill зъболекарска бормашина. [] n 1. геол. вид варовик; 2. точило, брус. [] bur.

burro

- ['bлrои, 'burou] n ам. товарно магаренце.

burrow

- ['bлrои] n дупка в земята (на животно). [] v 1. ровя, изравям (дупка в земята); 2. живея/крия се в дупка; 3. прен. ровя се, задълбочавам се, задълбавам (into в); 4. сгушвам се (against до).

burry

- ['bъri] а 1. пълен с бодли/бодливи плодове; 2. пълен с възли/пъпки/грапавини (за прежда, плат).

bursar

- ['bъ:sъ] n 1. касиер (в университет, кoлeж); 2. стипендиант.

bursary

- ['bъ:sъri] n 1. канцелария на касиер, ковчежничество (в университет, колеж); 2. стипендия.

burst

- [bъ:st] v (burst) 1. пръсвам (се); спуквам (се); разпуквам (се); разцепвам (се); разтварям (се); 2. избухвам, експлодирам (за бомба, бойлер и пр.), 3. пуквам се, пробивам се (за язовирна стена, крьвоносен сьд, цирей и пр.), прен. пуквам се, пръсвам се (от смях, яд, усилие и пр.), to ~ to горя от желание/нетърпение да; 4. препълнен/претъпкан съм (with с); прен. пращя, преливам (от здраво, щастие и пр.) (и с with); 5. появявам се внезапно; нахлувам, нахълтвам; 6. бликвам, руквам (за петрол и пр.), 7. to ~ open разбивам; отварям със сила; отварям се, пуквам се (за рана, цирей и пр.), burst in 1) влизам неочаквано, нахлувам; 2) прекъсвам, намесвам се в (разговор), burst into 1) избухвам в (смях, сьлзи, пламьци и пр.), 2) внезапно започвам (да викам, да крещя, да заплашвам и пр.), to~ into bloom/blossom разцъфвам, разцъфтявам се; to ~ into view/sight появявам се изведнъж, изниквам неочаквано пред погледа; burst out 1) излизам бързо и неочаквано; 2) извиквам, възкликвам; 3) избухвам (в смях, сьлзи и пр.); започвам внезапно (да викам, да пея, да заплашвам и пр.); 4) избухвам (за война, епидемия и пр.); 5) появявам се, избивам (за пот и пр.); burst upon появявам се ненадейно пред; the view ~ upon us гледката изведнъж изникна/се показа пред погледа ни; the truth ~ upon me изведнъж истината ми проблясна. [] n 1. пукване. спукване; пръсване; сцепване; 2. избухване, екснлозия, взрив; 3. изблик: a ~ of applause грьм от ръкопляскания; 4. ненадейно появяване; внезапен порив/пристъп; напън: 5. разг. последователни изстрели от автоматично оръжие.

burthen

- ['bъ:ъn] oст. пост. burden.

burton

- ['bъ:tъn] n 1. мор. вид такелаж: 2. вид английска бира; gone for a ~ sl, изчезнал, убит, умрял.

bury

- ['beri] v 1.заравям, заривам; погребвам: to ~ the hatchet/tomahawk прен. прекратявам кавга/свада/ вражда; помирявам се с някого; забравям обида/ оскърбление и пр.; 2. покривам, скривам, мушвам; to ^ o.s. in the country забутвам се на село: to ~ o.s. in o.'s work потъвам в работата си.

burying-ground, -place

- ['berii¤graund. -pleis] n гробища.

bus

- [bлs] n (pl buses, ам. busses ['bлsiz]) 1. автобус, омнибус: 2. разг. пътнически самолет/автомобил и пр.: to miss the ~ прен. изпущам изгоден случай. "изтървавам влака": 3. тех. степен на ракета. [] v (-ss-) 1. пыувам с автобус; 2. превозвам с автобус.

bus lane

- ['bлslein] n платно/лента/филе само за автобуси по оживена улица/шосе.

bus-shelter

- ['bлssheltъ] n автобусна спирка с навес.

bus-stop

- ['bлsstОp] n автобусна спирка.

busboy

- ['bлsbОi] n ам. помощник-келнер/сервитьор.

busby

- ['bлsbi] n висока хусарска/гвардейска шапка от овча/меча кожа.

bush

- [bush] n 1. храст, храсталак, шубрак; 2. обширна област с девствени гори; 3. дива/необработвана/ рядко населена земя: 4. гъста/буйна коса (обик. a ~ of hair); 5. ocm. бръшлянови клонки, поставени като емблема (на крьчмa); good wines need no ~ доброто качество не се нуждае от реклама; to go ~ австрал. 1) забягвам; 2) подивявам. [] v обраствам/покривам се с храсти. [] n 1. тех. втулка: гилза: букса: 2. запалка (на снaряд). [] v поставям втулка/гилза/букса.

bush bean

- ['bushbi:n] n бот. вид високостеблен боб.

bush jacket

- ['bushdjaekit] n вид памучна рубашка.

bush shirt

- ['bush'shъ:t] bush jacket.

bush telegraph

- ['bush'teligraif] n бързо разпространяване на информация/слух и пр.

bush-baby

- ['bushbeibi] n дребно африканско нощно животно, подобно на маймуна.

bush-fighting

- ['bushfaili¤] n партизанска война.

bush-ranger

- ['bushreindjъ] n 1. ист. избягал австралийски каторжник/бандит, укриващ се в гъсталака; 2. разбойник, бандит.

bush-whacker

- ['bushwaekъ] n 1. австрал, дървар; 2. обитател на горските пущинаци; 3. ист. партизанин от американската гражданска война. 4. дезертьор: 5. бандит.

bushbuck

- ['bushbлk] n юж.-афр. антилопа.

bushed

- [busht] а 1. обрасъл с храсталак; 2. австрал. разг. загубил се (из гьсталака и пр.); 3. объркан, озадачен; 4. ам. разг. изморен, изтощен.

bushel

- ['bushъl] n 1. бушел (за обем, вмести.мост 36 л. за зьрнени храни 36 кг); 2. aм. голямо количество; a ~ of love много обич; to hide o.'s light under a ~ крия заслугите/способностите си, не парадирам, скромнича. [] v преправям. подновявам (дреха).

bushman

- ['bushmъn] n (pl -men) 1. обитател на/пътешественик из австралийските гьсталаци; 2. B. бушмен.

bushmaster

- ['bushma:stъ] n голяма юж.-ам. отровна змия.

bushy

- ['bushi] а 1. обрасъл с гъсталак; 2. буен, гъст (за коси и пр.); 3. рунтав (за вежди и пр.).

busily

- ['bizili] adv 1. живо, усърдно, активно; 2. пренебр. любопитно, натрапчиво; досадно.

business

- ['biznis] n 1. работа, занятие; служба; the ~ of the day/nieeting дневен ред на събрание; ~ hours работно време; оn~ по работа/служба; ~ address служебен адрес; ~ man of ~ делови човек; ~ call служебно посещение; it's none of your ~ не e твоя работа, гледай си работата; go aboat your ~ ! mind your own ~! я си гледай работата! не се меси! to send s.o. aboat his ~ изгонвам/отпращам някого; what is your ~ here? какво търсиш тук? каква работа/какво те носи насам? ~ is ~ работата си е работа; 2. професия; занаят; област/сфера на дейност, бранш; to follow a ~ упражнявам/практикувам професия/занаят; to go into ~ ставам търговец; to transact ~ with поддържам търговски връзки с; no ~ done няма (никакъв) оборот; to lose ~ загубвам клиентелата си; 3. задача, цел; интерес; право; 4. задължение, отговорност; to make it o.'s ~ считам за свой дълг; 5. работа, история, афера; a good ~ you came добре, че дойде; I am fed up with the whole ~ цялата тази история ми дойде до гуша; 6. театр, жестове, действия, мимика, игра; 7. трудна работа, трудност, мъчнотия; what a ~ it was! (ама) колко трудно беше! 8. attr служебен и пр. (еж. значенията); the ~ end използваемата част (на инструмент, сечиво и пр.), острие, връх (на длето, игла и пр.), дуло на пистолет; big ~ крупен/едър капитал; крупни търговци (често отр.), to mean ~ говоря съвсем сериозно, не се шегувам; what is the ~ in hand за какво се отнася/става дума? to pot out of ~ изваждам от строя, разорявам; to get down to ~ залавям се сериозно за работа; you have no ~ to нямаш право/не е твоя работа да; it is nobody's ~ 1) това не е за тебе работа/ не ти е работа; 2) никого не го е грижа за това; like nobody's ~ разг. 1) изключително, удивително, необичайно; 2) ревностно, енергично.

business card

- ['bizniska:d] n служeбна визитна картичка.

businesslike

- ['biznislaik] а 1. делови. практичен; целенасочен; методичен; 2. ясен, конкретен, прeцизен (за стил и пр.).

businessman

- ['biznismъn] n (pl -men) делови човек, търговец, бизнесмен; the big businessmen едри търговци. собственици/дирсктори на крупни търговски тръcтове и пр.

businesswoman

- ['bizniswumъn] n (pl -women [wimin]) жена собственик/директор на търговско предприятие и пр.

busk

- [bлsk] v шотл. приготвям се, обличам се.

busker

- ['bлskъ] n пътуващ/странствуващ уличен певец/музикант/актьор.

buskin

- ['bлskin] n 1. цяла/висока обувка; 2. ист. театр. котурна; 3. прен. трагедия, трагически стил.

busman

- ['bлsmъn] n (pl -men) шофьор на автобус; a ~ 's holiday прен. почивен ден/празник. чрез който човек работи както през работното си време.

buss

- [bлs] n ост. целувка.

bust

- [bлst] n 1. склуптурен бюст: 2. женски бюст/гърди; 3. гръдна обиколка. [] v 1. sl. burst; 2. удрям: счупвам. разбивам, разнебитвам. съсипвам, правя негоден; 3. разорявам (се), банкрутирам (и to go ~ ); 4. разжалвам, понижавам; 5. есксплодирам; рухвам: 6. взривявам (и с up); 7. укротявам. обяздвам (кон); 8. правя внезапен обиск; 9. sl. арестувам. [] n 1. пълно проваляне, рухване: разорение, банкрут; 2. sl, почерпка, запиване, гуляй. [] а sl. съсипан. разорен, останал без петак. фалирал.

bust-up

- ['bлstлp] n sl шумна кавга/караница.

bustard

- ['bлstъd] n зоол. дропла (Otis).

buster

- ['bлstъ] n aм. sl. 1. необикновено силно/яко дете; 2. другар, момче (обик. като обрьщение). Hi, ~ ! здравей, мой човек!

bustle

- ['bлsl] v 1. раздвижвам се. разшаввам се: тичам/щъкам нагоре-надолу: суетя се, бързам (и с about); to ~ in and out влизам-излизам; 2. подканвам някого да бърза; don't ~ me нe ми давай зор. нe ми вади душата. [] n голяма оживление: суетня, шетня; блъсканица. суматоха. [] n ост. шив. турнюр (на рокля).

bustling

- ['bлsli¤] а оживен, раздвижен; шумен.

busy

- ['bizi] а 1. деен: зает (и за тeлефoнна линия, номер): ~ signal сигнал "заето" (за телефон и пр.); 2. жив, оживен. отрупан с работа: the ~ hours часовете на най-голямо движение (у.лично и пр.); ~ line линия с голям график (въздушна. жп и пр.); to be at o.'s busiest в разгара на работата/застоспа си съм; to get ~ залавям се за работа: ~ as a bee работлив. грудолюбив; работещ без почивка: 3. вдълбочен. потъйал (at, in, over, with в); 4. вечно в движение; натрапчив, досадлив; Любопитен, нахален. [] v 1. заангажирам. давам/намирам работа на: to ~ o.'s brains блъскам си главата; 2. refl занимавам се (with, in, about).

busybody

- ['bizibОdi] n 1. човек, който постоянно се бърка в чужди работи; 2. сплетник, интригант.

busyness

- ['bizinis] n заетост, ангажираност.

but

- [bлt] cj 1. но, ала, ама, обаче: we know it ~ he doesn't ние знаем, но/ама/обаче той не знае; young ~ experienced млад, но опитен: ~ then но пък; но и. но. от друга страна: 2. освен, с изключение на, само не и: anything ~ всичко друге, освен/само не и: anywhere ~ here навсякъде другаде. само не тук/освен тук: I can do nothing ~ go не ми остава нищо друго, освен да (си) отида: I cannot ~ (agree) не мога да не (се съглася); 3. all ~ почти, едва не. за мал ко не: he all ~ died from his wounds той едва не умря oт раните си; 4. ~ for без. ако не беше: ~ for his interference you would have been ruined без неговата намеса ти щеше да бъдеш разорен: ~ for you I should have drowned ако не беше ти, щях да се удавя: 5. след глаголи, иразяващи съмнение, отрицание че. да не. без да: there is no doubt ~ he won няма сьмнсние, че той спечели: never a week passes ~ he writes не минава седмица, без той да пише: there is no one ~ knows it няма човек, който да не знае това; 6. last ~ oпe предпоследен; last ~ two предпредпоследен, вторият от края. [] prep освен, с изключение на; пo one ~ тe никой освен мен; пo one ~ he/him showed any interest никой освен него не прояви интерес. [] adv само, едва; he left ~ an hour ago той замина само преди (един) час; if 1 could ~ see her for a moment да можех само да я видя за момент. [] n възражение, "но"; ifs and ~s усуквания и възражения. [] v казвам "но", възразявам; ~ me no buts не ми възразявай, не го усуквай. [] neg rel pron който да не; there is not one of us ~ wishes to help между нас няма нито един, който да не иска да помогне: there is nobody ~ has Ms fault никой не e безгрешен. [] part за усилване; never, ~ never никога, ама найстина никога. [] n шотл. външната стая/кухнята на двустайна къща; ~ and ben двустайна къща/жилище.

butane

- ['bjutein] n хим. бутан.

butch

- [butsh] n sl. 1. бандит; гангстер; хулиган; 2. мъжкарана, лесбийка; ~ haircut ам. много късо подстригана коса.

butcher

- ['butshъ] n 1. касапин, месар; търговец на месо; ~'s meat месо (без пилешко, дивеч и колбаси); ~'s (shop) месарница: 2. прен. убиец, палач, кръволок, главорез; 3. ам. разг. продавач на бонбони, цигари и пр. (вьв влак, театьр) [] ~'s bill списък на убитите по време на война; the ~ , the bakeг, the candlestick maker шег. всякакъв вид хора, хора от кол и от въже. [] v 1. коля, заколвам, убивам жестоко; 2. прен. провалям (пиеса и пр. чрез лoшо изпьлнение и пр.).

butcher's broom

- ['butshъzbru:m] n бот. нисък вечнозелен бодлив храст (Ruscus aculeatus).

butcher-bird

- ['butshъbъ:d] n зоол. голяма сврачка, живодерче (Lanius excubitor).

butchery

- ['butshъri] n 1. скотобойна, кланица; 2. търговия с месо; 3. поголовна сеч, масово избиване на хора, клане.

butler

- ['bлtlъ] n главен прислужник, отговарящ за виното, сервизите и приборите; домакин, иконом.

butt

- [bлt] n голяма бъчва за вино/бира. [] 1.стрелбище, вал за стрелба; 2. рl полигон; 3. мишена, цел, прицел (и прен.); to be a ~ for ridicule служа за посмешище, прицел на насмешки съм. [] 1. дебелият край на оръжие/инструмент и пр.; приклад; 2. дънер на дърво; 3. остатък, угарка. [] v 1. бутам, блъскам/мушкам с глава; 2. натъквам се, сблъсквам се (against, into); 3. бъркам се, намесвам се (in в); прекъсвам; 4. съединявам; намествам, натькмявам, натаманявам; 5. допирам се/съединявам се по напречен разрез. [] n 1. удар, мушкане (с глава, рога); 2. тех. челно съединяване по напречен разрез.

butter

- ['bлtъ] n 1. масло; run/clarified ~ топено масло; vegetable ~ растително масло; she looks as if ~ would not melt in her mouth тя изглежда същинска божа кравица/света вода ненапита/ни лук яла, ни лук мирисала; 2. грубо/прекалено ласкателство. [] v 1. намазвам с масло; he knows on which side his bread is ~ ed той си знае/разбира добре интереса; 2. лаская грубо, отрупвам с ласкателства, прехвалвам (и с up).

butter-bean

- ['bлtъbi:п] n бот. 1. жълт боб; 2. бял боб.

butter-fingered

- ['bлtъfi¤gъd] а несръчен, неловък, който не може да лови/държи добре, който постоянно изпуска неща.

butter-fingers

- ['bлtъringъz] n разг. несръчен/кьопав човек, който все изпуща нещо.

butter-nut

- ['bлtъnлt] n 1. бот. американски орех (дьрвото и плодьт) (Juglans cincrea); 2. ам. ист. войник на конфедерацията.

buttercup

- ['bлtъkлp] n бom. лютиче (Ranunculus).

butterfly

- ['bлtъflai] n 1. пеперуда; прен. лекомислен човек; 2. сп. бътерфлай (стил на плуване).

butterfly stroke

- ['bлtъflai'strouk] butterfly 2.

butterfly-nut

- ['bлtъflai.nлt] n тех. переста гайка за ръчно завинтване.

buttermilk

- ['bлtъmilk] n суроватка (при избиване на масло).

butterscotch

- ['bлtъskОtsh] n вид бонбони лакта.

buttery

- ['bлtъri] а 1. маслен; намазан с масло; 2. ласкателен. [] n 1. лавка; 2. склад за провизии и напитки в английски университет.

buttery-hatch

- ['bлtъrihaetsh] n отвор/прозорче във врата/стена, през което се подава яденето от кухнята.

buttinsky

- [bъt'inski] n ам. sl. човек, който се пъха/вре навсякъде.

buttock

- ['bлtъk] n бут, задна част (обик. pl); бут на вол/кон; задница, задник.

button

- ['butъn] n 1. копче; 2. бутон; ~ switch тех. бутонен изключвател; to press/push/touch the ~ натискам копчето/бутона; прен. поставям нещо в ход; 3. цветна пъпка; млада, още неразтворена гъба; 4. рl разг. прислужник в ливрея, пиколо (в хотел, клуб и пр.) [] he has all his. ~s on той e разумен/разбран/здравомислещ човек; not to get/have o.'s ~s on не съм с всичкия си, дъската ми хлопа; not to care a brass ~ пет пари не давам, не ме интересува; dash my ~s дявол да го вземе! по дяволите! not worth a ~ неструващ пукната пара; to take s.o. by the ~ прен. задържам някого с дълъг разговор. [] v 1. слагам/зашивам копчета на; 2. закопчавам (се) (за рокля и пр.) (и с up); ~ed up воен. sl. в пълен ред/готовност; to ~ up o.'s mouth разг. затварям си устата, мълча; ~ed up разг. 1) сдържан, мълчалив (за човек); 2) завършен, изпълнен (за задача и пр.).

button-through

- ['bлtnҐru:] а закопчаващ се с копчета от горе до долу (за рокля).

button-tree

- ['bлtntri:] n ам. бот. платан.

buttonboots

- ['bлtnbu:ts] n рl цели обувки с копчета.

buttonhole

- ['bлtnhoul] n 1. илик, дупка за копче; to take s.o. (down) a ~ (lower) прен. понижавам някого с една стелен; 2. бутониера, петлица; 3. цвете в/за бутониера. [] v 1. шия илици; обшивам с фестонен бод. 2. прен. задържам натрапчиво някого с дълъг разговор.

buttonhole stitch

- ['bлtnhoulstitsh] n фестонен бод за илици.

buttonhook

- ['bлtnhuk] n кука за закопчаване на (цели) обувки.

buttony

- ['bлtъni] а ам. 1. приличен на копче: 2. с много копчета.

buttress

- ['bлtris] n 1. подпора, контрафорс; 2. опорна стена: 3. прeн. опора, устои; подкрепа, поддръжка. [] v поддържам, подкрепям. заздравявам; подсил вам.

butty

- ['bлti] n разг. приятел, другар.

buxom

- ['bлksъm] а приятно закръглена, хубавичка, здрава, напета (за жена).

buy

- [bai] v (bought [bО:t]) 1. купувам; 2. sl. приемам, съгласявам се, вярвам на; 3. скъпо заплащам за нещо; 4. sl. получавам като наказание; to ~ it бивам убит; to ~ a white horse прахосвам си парите; I'll ~ it разг. предавам се, не знам, не мога да отговоря на въпрос/да отгатна гатанка; buy in 1) закупвам; 2) изкупвам (на тьрг), 3) накупувам; buy off откупвам, плащам откуп (за); buy out откупвам, изкупвам; buy over подкупвам, спечелвам с рушвет; buy up накупувам, закупувам на едро, изкупувам цялото налично количество. [] n покупка; to be on the ~ закупвам в големи количества; правя покупки; a good ~ изгодна покупка.

buyer

- ['baiъ] n 1. купувач, клиент; ~'s market изобилие от разнообразии и евтини стоки; 2. закупчик.

buzz

- [bлz] v 1. бръмча, жужукам, жужа; 2. говоря тихо, шепна; 3. разпространявам тайно слухове; 4. sl. отивам си/отдалечавам се бързешком (и с away, off, along); 5. ав. преча на друг самолет, като летя застрашително близо до него; 6. изпълнен съм с шум, гъмжа (от усилено движение, говор и пр.) (with) (за място); 7. to ~ about навъргам се, вра се; 8. to ~ off sl. 1) затварям рязко телефона; 2) отивам си/ заминавам бързо и неочаквано; ~ off! sl. изпарявай се! чупи се! изчезвай! [] n 1. бръмчене, жужене; 2. шепот; 3. шум, бучене; 4. телефонен звън; 5. общо раздвижване, суетене; 6. разг. клюка, слух; 7. високопарна дума/израз/термин; ~ bomb разг. летяща бомба.

buzz saw

- ['bлzsО:] n тех. кръгъл/дисков трион, циркуляр; to monkey with a ~. прен. играя си с огъня.

buzzard

- ['bлъd] n зоол. вид ястреб, мишелов (Buteo).

buzzer

- ['bлzъ] n 1. сирена, клаксон; свирка; фабрична сирена; 2. ел. зумер; сигнален звънец/устройство.

by

- [bai] prep 1. място при, край, до, близо до; у; по; ~ the road 1) край шосето; 2) по шосето; ~ me/my side до мене; I haven't got her letter ~ me now писмото и не e у мен сега; 2. посоки покрай; през; to pass ~ the theatre минавам (по)край театъра; to pass ~ the door минавам през вратата; we went to London ^ Paris отидохме в Лондон през Париж; 3. начин чрез, посредством, с, по, на, за, от; ~ air mail с въздушна поща, по въздуха: relatives ~ blood кръвни роднини; ~ the feel of it по пипането, на пипане; прен. усеща се, личи си; we shall have frost ~ the feel of it личи .си, че ще има/ще падне слана; ~ lamp light на (светлината на) лампа; to take s.o. ~ the hand хващам някого за ръка(та); one ~ one един по един: 4. деятел, автор от; invited ~ поканен от; a novel ~ Scott роман от Скот; ~ oneself сам; самостоятелно, без чужда помощ; to keep ~ o.s. държа се настрана, страня; 5. време до, най-късно до, не по-късно от; ~ tomorrow (най-късно) до утре; ~ Friday/five o'clock до/не по-късно от петък/от пет часа; 6. мярка, бройка на; ~ the metre на метър; ~ the pound на фунт; ~ the dozen на дузини; to work/be paid ~ the hour работя/плащат ми на час; 7. размери; five ~ four metres пет на четири метра; 8. при делене на; to divide ~ four деля на четири; 9. при сравнение с; ~ two pounds cheaper с две лири по-евтино; 10. според, съгласно, по; ~ this clock по/според този часовник; 11. в (името на); I swear ~ all that is holy кълна се в името на/във всичко свято; ~ Jove! ей богу! бога ми! [] adv 1. близо, наблизо; close/hard ~ съвсем наблизо; 2. покрай, настрана; the car sped ~ колата префуча; I have put some money ~ отделил съм малко пари настрана. by а страничен, второстепенен, случаен.

by and by

- ['baiъn'bai] adv скоро, след малко.

by and large

- ['baiъn'la:dj] adv общо взето; поначало; въобще.

by the by

- ['baiъ'bai] adv впрочем, между впрочем.

by-blow

- ['baiblou] n 1. страничен/непряк удар; 2. незаконородено дете.

by-clection

- ['baii'lekshn] n допълнителни избери (и bye-election).

by-effect

- ['baii'fekt] страничен ефект.

by-lane

- ['bailein] n страничен път/алея/пътека.

by-law

- ['bailъ:] n местен закон/разпоредба; частно правило.

by-line

- ['bailain] n ам. печ. ред, съдържащ името на автора.

by-name

- ['baineim] n прякор, прозвище.

by-pass

- ['baipa:s] n 1. шосе, минаващо край гъсто населен пункт; околен път, обходна пътека; 2. тех. околовръстен канал; 3. ел. шунт. [] v 1. задминавам; 2. заобикалям, избягвам; 3. не вземам под внимание; 4. воен. обхождам (противникова опорна точка).

by-play

- ['baiplei] n театр. странични/второстепенни действия на сцената.

by-plot

- ['baiplОt] n второстепенна интрига (в пиеса).

by-product

- ['baiprОdлkt] n вторичен/страничен продукт.

by-road

- ['bairoud] n второстепенен път/шосе.

by-street

- ['baistri:t] n странична/глуха уличка; напречна улица.

bye

- [bai] n 1. нещо второстепенно/странично; 2. крикет пропусната от вратаря топка; 3. сп. играч/ отбор, останал без партньор в състезание. [] by.

bye-bye

- ['bai 'bai] n дет. сън, спане; легло. [] разг. good-bye.

bygone

- ['baigОn] а минал, преминал; предишен. [] n минало; рl минали неприятности/дрязги; let ~s be ~s било що било, да забравим лошото, да сложим пепел на миналото.

bypath

- ['baipa:Ґ] n странична/заобиколна/усамотена пътека.

byre

- ['baiъ] n краварник, обор.

byronic

- [bai' rОnik] а байроновски.

bystander

- ['baistaendъ] n (случаен) свидетел; зрител, наблюдател.

byte

- [bait] n киберн. байт.

byway

- ['baiwei] n страничен/обиколен път; тиха уединена улица; the ~s of learning по-малко изучените и сравнително второстепенни области на познанието.

byword

- ['baiwъ:d] n 1. ост. пословица; 2. неод. олицетворение; нарицателно; a ~ for laziness олицетворение на мързела; 3. предмет/обект на презрение/порицание; she is the ~ of the whole village цялото село я презира/порицава.

bywork

- ['baiwъ:k] n странична/допълнителна работа.

byzantine

- [bi'zaentain] I. а византийски; II. п византиец.

c

- [si:] n (pl c's, cs [si:z] ) 1. буквата С; 2. муз. до; 3. оценка между добър и удовлетворителен; 4. третокласен/третостепенен разряд, трета категория; 5. ам. .sl. сто долара.

ca'canny

- [ka:'kaeni] n работнически метод за ограничаване на производството чрез забавяне на темпото на работа.

cab

- [kaeb] n 1. кола, файтон, кабриолет; 2. моторна кола, такси; 3. кабина на локомотив/камион и пр.

cab-rank, -stand

- ['kaebrae¤k, -staend] n таксиметрова пиаца.

cabal

- [kъ'bael] n 1. интрига (особ. политическа), заговор, конспирация; 2. клика.

cabala

- [] cabbala.

cabaret

- ['kaebъ'rei] n 1. кабаре; 2. кабаретна програма в ресторант и пр. (и ~ show).

cabbage

- [] v присвоявам, задигам, открадвам.

cabbala

- ['kaebъlъ,kъ'ba:lъ] n тайно/мистично учение, окултизъм.

cabbalistic

- [kaebъ'listik] а таен, мистичен, окултен.

cabby

- ['kaebi] n разг. файтонджия.

caber

- ['keibъ] n грубо одялан боров кол за хвърляне (в спортни сьстезания в Шотландия).

cabin

- ['kaebin] n 1. колиба, хижа; 2. кабина, каюта; ~ -boy каютен прислужник: ~ class втора класа в пътнически параход; ~ cniiser голяма моторна лодка с кабина/кабини; 3. жп. блокпост. [] v затварям/наблъсквам на тясно.

cabinet

- ['kaebinit] n 1. шкаф с рафтове/чекмеджета; 2. кутия, сандъче; 3. ост. малка стая; 4. шкаф с радиограмофон/радиомагнетофон/телевизор и пр.; china ~ бюфет с витрина за порцеланови сервизи; 5. пол. кабинет; 6. attr кабинетен; ~ crisis министерска/правителствена криза; ~ size кабинетен формат (за снимка и пр.).

cabinet-maker

- ['kaebinitmeikъ] n мебелист; дърводелец.

cable

- ['keibl] n 1. кабел; жица; дебело въже; 2. верига на котва; ~-(rail)way въжена железница; 3. телеграфен кабел; 4. каблограма, телеграма; 5. арх. усукан като въже орнамент. [] v 1. привързвам с кабел/въже; 2. телеграфирам, уведомявам с телеграма.

cable length

- ['keibl.le¤gҐ] n мярка за дължина (eдна десета мор. миля).

cablegram

- ['keiblgraem] n каблограма.

cabman

- ['kaebmъn] n (рl -men) файтонджия, кочияш.

caboodle

- [kъ'bu:dl] n sl.: the whole ~ всички/всичко заедно, накуп, целокупно.

caboose

- [kъ'bu:s] n 1. корабна кухня; 2. ам. служебен вагон в товарен влак.

cabotage

- ['kaebъta:j] n мор. крайбрежно плаване, крайбрежни рейсове, каботаж.

cabriole

- ['kaebrioul] n 1. двойно извит крак на мебел; 2. вид балетен скок.

cabriolet

- [.kaebriъ'lei] n 1. двуколка, кабриолет: 2. лека кола с подвижен покрив.

cacao

- [kъ'ka:ou] n 1. какаово дърво (и ~ -trec); 2. какаово зърно (и ~ -bcan).

cachalot

- ['kaeshъlou] n зоол. кашалот (Physeter catodon).

cache

- [kaesh] n 1. скривалище; таен склад за храна/оръжие и пр.; 2. междинен склад с провизии за нуждите на научни експедиции и пр.; 3. скрити под земята неща. [] v 1. скривам; 2. складирам.

cachet

- [kae'shei] n 1. печат, щемпел; 2. отличителен белег/знак; 3. белег за качество/автентичност и пр.; престиж; 4. форм. желатинова капсула, вулинка.

cachexia

- [kъ'keksiъ] n мед. хроническо умствено/физическо изтощение/слабост.

cachinnate

- ['kaekineit] v смея се силно/невъздържано, кикотя се.

cachou

- [kъ'shu:] n подсладена таблетка за премахване лош дъх на устата.

cacique

- [kъ'shk] n латиноамерикански политически вожд.

cackhanded

- ['kaekhaendid] а разг. несръчен, непохватен, левашки.

cackle

- ['kaekl] n 1. кудкудякане, крякане; 2. силно кикотене; 3. глъч; бръщолевене; cut the ~ разг. стига си дрънкал. [] v 1. кудкудякам, крякам; 2. кикотя се; 3. бръщолевя.

cacophonous

- [kъ'kЈfъnъs] а неблагозвучен, дисонантен.

cacophony

- [kъ'kЈfъni] n какофония, дисонанс, неблагозвучие.

cactaceous

- [kaek'teishъs] а бот. кактусов.

cactus

- ['kaektъs] n (рl cacti ['kaektai] ) бот. кактус.

cacuminal

- [kae'kju:minъl] а фон. какуминален.

cad

- [kaed] n 1. вулгарен/невъзпитан човек: простак; мерзавец.

cadastral

- [kъ'daestrъl] а кадастрален.

cadaver

- [kъ'deivъ] n труп.

cadaverous

- [kъ'daevъrъs] а мъртвешки: смъртноблед.

caddie

- ['kaedi] n голф момче, което носи стикове.

caddy

- ['kaedi] n кутийка за съхраняване на чай.

cadence

- ['keidъns] n 1. ритъм, такт; 2. понижаванe на гласа; модулация; интонация; 3. муз. заключителни акорди.

cadenza

- [kъ'denzъ] n муз. каденца.

cadet

- [kъ'det] n 1. кадет, юнкер, курсант; 2. по-малък син/брат; най-малкият син.

cadge

- [kaedj] v прося; изпросвам, изкрънквам (from oт).

cadi

- ['keid 'kaedi] n мюсюлмански съдия, кадия.

cadmium

- ['kaedmiъm] n хим. кадмий.

cadper

- [kaedjъ] n 1. просяк: 2. муфтаджия. крънкаджия.

cadre

- ['ka:dr, 'kaedri] n 1. структура, рамка; 2. воен. кадър; 3. кадри.

caduceus

- [kъ'djmsiъs] n вестителски жезъл, особ. на бог Хермес.

caducous

- [kъ'dju:kъs] а зоол., бот. рано падащ/окапващ; прен. преходен, нетраен.

caecum

- ['si:kъm] n (рl caeca ['si:kъ] ) анат. сляпо черво. цекум.

caesar

- ['si:zъ] n Цезар; прен. властелин; тиран, диктатор, автократ; C.'s wife прен. лице, върху което не трябва да пада никакво съмнение.

caesarean

- [si'zЁъriъn] а цезаров; диктаторски; ~ operation/section/birth раждяне със цезарово сечение.

caesura

- [si'zjuъrъ] n проз. цезура.

cafe

- ['kaefei, 'kaefi] n 1. кафене, кафе-сладкарница, чайна; 2. ам. бар; 3. малък ресторант (безалкохолни напитки). [] n фp. : ~ au lait ['kaefei ou'lei] (цвят на) кафе с мляко.

cafeteria

- [.kaefi'tiъria] n ресторант на самообслужване.

caff

- [kaef] sl. cafe.

caffeine

- ['kaeriin] n хим. кофеин.

caftan

- ['kaeftъn] n дълга туника, кафтан.

cage

- [keidj] n 1. клетка, кафез (и прен.), 2. лагер за военнопленници; 3. затвор (и прен.), 4. мин. клетка за асансьор; кабина. [] v 1. затварям/държа в клетка; 2. хвърлям в затвор, държа в арест.

cagy

- ['keidji] а разг. скрит, потаен; необщителен, предпазлив.

cahoot

- [kъ'hint] n ам. sl. тайно споразумение/съюз; съучастие; to go ~s деля наравно; in ~s в тайно споразумение/заговор.

caiman

- ['keimъn] n юж.-ам. влечуго, подобно на алигатор, кайман.

cain

- [kein] n Каин; прен. братоубиец; to raisc ~ създавам смут.

caique

- [ka'l:k] n лодка, каик.

cairn

- ['kЁъn] n грамада камъни, струпани като паметник или за ориентиране.

caisson

- ['keisn] n 1. тех. кесон; 2. воен. ракла; заряден сандък; мина; 3. мор. батопорт, понтон, служещ за врата на док.

caitiff

- ['keitif] n поет. ост. подлец, мерзавец; страхливец.

cajolcment, -lery

- [kъ'djoulmъnt, -lъri] n придумване, подлъгване чрез ласкателство/измама.

cajole

- [kъ'djoul] v 1. лаская; 2.; придумвам; примамвам, подлъгвам: to ~ s.o. lnto/ont ofdoing s.th. предумвам някого с ласкателство/измама да направи/да не прави нещо.

cajoler

- [kъ'djoulъ] n ласкател; измамник.

cake

- [keik] n 1. кейк, торта: a piece of ~ разг. нещо много лесно и приятно; ~s and ale веселие, удоволствия, приятен живот; one cannot eat o.'s ~ and have it не може и вълкът да е сит, и агнето цяло; to go/scll like hot ~s продавам се веднага/като топъл хляб: 2. питка; парче, късче; кубче; плочка, блокче пресован чай/тютюн и пр.; a ~ of soap калъп сапун. [] v покривам плътно с; правя/пресовам на питка/блокче/калъп; спичам (се), втвърдявам (се), вкоравявам се.

cakewalk

- ['keikwЈ:k] n 1. негърско състезание по грациозно ходене; 2. негърски танц.

calabash

- ['kaelъbaesh] n бот. кратуна.

calaboose

- ['kaelъbu:s] n ам. s1. затвор, дранголник.

calamint

- ['kaelsmint] n бот. вид мента (Calamintha).

calamitous

- [kъ'laemitъs] а бедствен, нещастен; гибелен, пагубен.

calamity

- [kъ'laemiti] n бедствие, нещастие; гибел.

calash

- [kъ'laesh] n ист. вид каляска със сгъваем покрив, вид качулка.

calcareous, -ious

- [kael'kЁъriъs] а 1. варовиков; варовит: 2. бот. растящ/развиващ се добре във варовита почва.

calcification

- [kaelsiri'keishъn] n калциране, втвърдяване.

calcify

- ['kaelsirai] v калцирам (се), втвърдявам (се), вкаменявам (се).

calcimine

- ['kaelsimain] n варно мляко, бадана.

calcination

- [kaelsi'neishn] n калциране, обезводняванe, изпичане.

calcine

- ['kaelsain] v калцинирам. обезводнявам, изпичам.

calcium

- ['kaelsiъm] n хим. калций.

calculable

- ['kaelkjulъbl] a 1. изчислим 2. на когото може да се разчита.

calculate

- ['kaelkjuleit] v 1. изчислявам, пресмятам.калкулирам; 2. предвиждам, планирам; разчитам (on на); 4. ам. разг, предполагам, вярвам.

calculated

- [kaelkju'leitid] а обмислен, пресметнат, планиран: умишлен.

calculating

- ['kaelkju'leiti¤] а 1. пресметлив, хитър: 2. сметачен.

calculation

- [kaelkju'leishn] n 1. изчисление, пресмятане, калкулация; сметка; 2. обмисляне, преценка: 3. пресметливост.

calculator

- [kaelkju'leitъ] n сметачна машина; изчислителна машина, калкулатор.

calculus

- ['kaelkjulъs] n клон от висшата математика; differential/infinitesimal ~ диференциално смятане; integral ~ интегрално смятане. [] n (рl -li [-lai] ) мед. камък в човешки орган.

caldron

- [] cauldron.

caledonian

- [kali'douniъn] I. а шотлайдски; II. п шотландец.

calefacient

- [kaeli'feishnt] n мед. сгряващо/затоплящо средство.

calendar

- ['kaelindъ] n 1. календар; алманах; църковен календар; 2. списък, опис; указател, регистър; 3. attr календарен.

calender

- [] n странствуйащ дервиш, живеещ от милостиня.

calends

- ['kaeleridz] n р1 ист. календи; [] on/at the Greek ~ на куково лято, на конския Великден, никога.

calendula

- [kъ'lendjulъ] n бот. невен.

calenture

- ['kaelъntshъ] n тропическа треска вследствие на горещина.

calf

- [ka:f] n (рl calves [ka:vz] ) 1. теле; in/with ~ стелна (за крава), the goldcn ~ златният телец; to kill the fatted ~ посрещам радостно гост; ~'s tecth млечни зъби; ~ leather, ~ (skin) телешка кожа, бокс; ~-love детинска/младежка любов; 2. малкото на елен/ слон/кит/тюлен и пр.; 3. прен. глупав/непохватен човек, "теле"; 4. плаваща маса лед. [] n (рl calves) прасец на човешки крак.

calfdozer

- ['ka:fdouzъ] n тех. малък булдозер.

calibrate

- ['kaelibreit] v 1. градуирам; калибрирам; 2. проверявам/коригирам измервателен инструмент (термометьр и пр.).

calibre, caliber

- ['kaelibъ] n 1. воен. калибър; 2. прен. величина, разряд, мащаб.

calico

- ['kaelikou] n 1. платно, хасе, американ; 2. ам. пъстра щампосана басма, памучно имприме; ~-pnnting щампосване на платно. [] а 1. басмен; 2. пъстър, шарен.

califomium

- [kaeli'fЈ:niъm] хим. изкуствено получен радиоактивен елемент.

california poppy

- ['kaeli'fЈ:niъ,pЈpi] n бот. ешолция.

calipers

- [] callipers.

caliph

- ['keilif, ' kaelif] n ист. халиф.

caliphate

- ['kaelifeit] n ист. халифат.

calisthenics

- [] callisthenics.

calk

- [] caulk. [kЈ:k] v подковавам с гвоздеи/кабъри/шипове.

call

- [kЈ:l] n 1. вик, крясък; 2. повик, повикване, зов, призив; апел, възвание; 3. влечение, призвание; 4. кратко посещение, визита; to pay a ~ правя кратка визита (on на); посещавам; рaзг. отивам в тоалетната; a port of ~ пристанище, в което пътнически параходправи престой; 5. извикване/повикване на актьор и пр. за репетиция/изпълнение/покланяне; покана за заемане на катедра и пр.; 6. повикване/ позвъняване по телефон; I'll give yoп a ~ ще ти се обадя по телефона; 7. искано, поискване, изискване; претенция; a ~ loan заем/кредит при поискване; 8. нужда, необходимост; случай, повод; причина; задължение; 9. бридж (право на/ред за) анонс; 10. поименно повикване; 11. at/on ~ 1) на разпoложение, под ръка; 2) платим при поискване (за дьлг и пр.); within ~ на6лизо,под ръка, на разположение. [] v 1. викам, повиквам; 2. наричам, назовавам, именувам; 3. повиквам, поканвам, призовавам, посочвам кандидат (to за); 4. правя кратка официална визита, посещавам; 5. будя, събуждам; 6. обаждам се/повиквам/позвънявам по телефона; 7. бридж правя анонс; 8. свиквам, насрочвам (сьбрание и пр.); [] to ~ in question поставям под съмнение; to ~ s.th. o.'s own собственик съм на/притежавам нещо; to ~ into being/existence създавам, сътворявам, раждам; to ~ into play поставям в действие, пускам в ход; to ~ to account потърсвам сметка, искам обяснение; порицавам; to ~ attention to привличам/обръщам внимание върху; изтъквам, посочвам; to ~ to attention воен. командувам „мирно"; to ~ to mind/ memory припомням; to ~ to order призовавам/приканвам към ред; ам..откривам събрание; to ~ the shots ам. отговарям за; контролирам; определям, насочвам (политиката; процедирането), to ~ a halt спирам, слагам край (to на); call at -наминавам към, -спирам се/отбивам се в/ при; посещавам; dall away 1) извиквам да дойде; повиквам обратно^) отклонявам внимание/мисли и пр. (from от); call back 1) отзовавам; вземам обратно; 2) отговарям, отвръщам; call by намйнавам, отбивам се пътьом; call down 1) викам/приканвам (някого) да слезе; 2) призовавам, зова; to ~ down Messings/curses благославям/проклинам; 3) ам. sl. карам се, мъмря, порицавам; оспорвам; call for 1) отивам да взема някого/нещо; letters to be ~ ed for писма до поискване; 2) искам, изисквам, нуждая се от; налагам, заслужавам (внимание, такт и пр.), 3) издавам нареждане за; call forth 1) пораждам, предизвиквам; 2) събирам, напрягам, пущам в действие, използувам; catl in 1) извиквам, повиквам (лекар, полиция и пр); 2) събирам/изваждам/изтеглям от обръщение/употреба (пари, дефектни стоки и пр.), 3) наминавам, отбивам се за малко; 4) поканвам (сьседи, приятели), 5) изисквам връщането на книги/дадени назаем пари и пр.; б) обаждам се на някого/някъде по телефона; to ~ in sick съобщавам по телефона, чс ще отсъствувам от работа по болеет; 7) извиквам/свиквам за консултация/обсъждане и пр.; call off 1) отменям (сьбрание, пьтуване и пр.); отказвам се от; 2) отвличам, отклонявам (внимание, мисли); 3) давам сигнал/нареждане за прекратяване на (стачка, атака и пр.); 4) прочитам/извиквам по списък; 5) подвиквам (на куче) да се махне/спре и пр.; 6) раэтурвам (годеж и пр.), call oп 1) наминавам, отбивам се у/при, навестявам, посещавам; 2) обръщам се към (някого за помощ, услуга и пр.), 3) призовавам, приканвам; изисквам от, задължавам; to be ^ed upon to длъжен/ задължен съм да; 4) уч. вдигам на урок, изпитвам в час; call out. 1) викам, извиквам, подвиквам; 2) извиквам, свиквам; 3) викам, обаждам се; 4) извиквам, повиквам спешно (лекар, войска и пр.) 5) извиквам/ съобщавам силно (име), 6) призовавам/вдигам на стачка; 7) предизвиквам; изкарвам наяве; 8) извиквам на дуел; call over 1) извиквам/повиквам (келнер и пр.) да се приближи/да дойде; 2) извиквам по списък (за проверка); call together 1) събирам, свиквам (хора), 2) събирам (мислите си и пр.); call up 1) събуждам, вдигам от легло; 2) обаждам се по телефона на; 3) припомням, извиквам в съзнанието; събуждам, съживявам (спомени); 4) повиквам, призовавам; 5) повиквам на действителна военна служба; мобилизирам; 6) предизвиквам да стане и говори; 7) представям (законопроект и пр.) за разглеждане/одобрение; call upon = call on.

call-box

- ['kЈ;lbЈ:ks] n обществена телефонна будка.

call-boy

- ['kЈ:lbЈi] n театр, помощник-суфльор, момче, което съобщава на артистите кога да излязат на сцената.

call-girl

- ['kЈ:lgъil] n проститутка, повиквана по телефона.

call-np

- [kЈ:l§p] n воен. мобилизация.

call-signal

- ['kЈilsignl] n сигнал на радиопредавателна станция.

calla

- ['kaelъ] n бот. кала.

callable

- ['kЈ:lъbl] а подлежащ на изплащане/връщане при поискване (за заем и пр.).

callboard

- ['kЈ:lbЈ:d] n дъска за обяви/съобщения.

caller

- ['kЈ:lъ] n посетител, гост. [] а пресен (за риба и пр.); прохладен, свеж (за вьздух).

calligraphist

- [kъ'ligrъfist] n краснописец, калиграф.

calligraphy

- [kъ'ligrъfi] n красив почерк, краснопис, калиграфия.

calling

- ['kЈ:li¤] n 1. влечение; призвание, професия; 2. повикване, свикване (на сьбрание и пр.). 3. посещаване (on, upon); ~ card ам. визитна картичка.

callipers

- [kaelipъz] n рl тех. 1. дебеломер; 2. вилка за измерване на диаметъра на дървета.

callisthenic

- [kaeli'sҐenik] а придаващ сила и красота.

callisthenics

- [kaeli'sҐeniks] n рl пластика, художествена гимнастика.

callous

- ['kaelъs] а 1. закоравял, затвърдял, загрубял; 2. коравосърдечен, безчувствен, груб.

callousity

- [kъ'bsiti] n 1. втвърденост; мазол; 2. безсърдечност, закоравялост.

callow

- ['kaelou] а зоол. гол, неоперен, без перушина; прен. неопитен, незрял.

callus

- ['kaelъs] 1. мед. втвърденост, мазол; 2. мед надкостница при зарастваща костна контузия; корица на кожна рана; 3. бот. новообразование над наранено място.

calm

- [] v успокоявам (се), укротявам (се), усмирявам (се), стихвам, утихвам (обик. с down).

calmative

- ['ka:mъtiv] I. а успокоителен, успокояващ; II. п успокоително средство.

calmly

- ['ka:mli] adv тихо, спокойно; хладнокръвно.

calmness

- ['kа:тпis] n тишина, спокойствие; хладнокръвие.

calomel

- ['kaelъmel] n мед. каломел (пургатив).

caloric

- [kъ'lЈrik] а топлинен; калоричен.

calorie

- ['kaelъri] n физ. калория; gram/small ~ малка калория (cal.); kilogram/large/great ~ голяма калория (Саl.).

calorific

- [.kaelъ'rink] а топлинен, топлотворен, калоричен; ~ value калоричност (на храпа, гориво).

calorimeter

- [.kaelъ'rimitъ] n физ. топломер, калориметър.

calory

- [] calorie.

calotte

- [kъ'bt] n кепе на католишки свещеник.

calque

- [kaelk] n ез. преводна заемка, калка.

calumet

- ['kaeljumit] n богато украсена индианска лула, символ на мира.

calumniate

- [kъ'l§mnieit] v клеветя, черня, злепоставям.

calumniation

- [kъ.l§mni'eishn] n злословене; оклеветяване; злепоставяне.

calumniator

- [kъ'l§mni.eitъ] n клеветник, хулител; доносник.

calumniatory

- [kъ'l§mni.eitъri] а клеветнически, злословен.

calumny

- ['kaelъmni] n клевета, злословие, лъжливо обвинение.

calvary

- ['kaelvъri] n разпятие; прен. голгота.

calve

- [ka:v] v 1. теля се, отелвам се (и за слон, кит, тюлен и пр.); 2. откъсвам се от ледник (за айсберг).

calves

- [] вж. calf.

calvinism

- ['kaelvinizm] n калвинизъм.

calx

- [kaelks] n прах. получен при изгаряне на метал/ минерал.

calypso

- [kъ'lipsou] n импровизирана балада, осмиваща текущи събития.

calyx

- ['kaeliks] n (pl calyccs ['kaelisi:z] ) 1. бот. чашка на цвят; 2. анат., зоол. чашковидна част/орган.

cam

- [kaem] n тех. зъбец, палец; ексцентрик.

camaraderie

- ['kaemъ'ra:dri] n другарство; другарско отношение.

camarilla

- [.kaemъ'rilъ] n политическа клика, камарила.

camber

- ['kaembъ] n лека изпъкналост, изкорубеност, изкривеност; завой. [] v изпъквам/издувам се по средата; ставам/ правя сводест.

cambist

- ['kaembist] n сараф, менител: търговец на ценни книжа; борсов агент.

cambium

- ['kaembiъm] n бот. камбий.

cambrian

- ['kaembriъn] I. а 1. уейлски, валийски; 2. геол. камбрийски; II. п 1. жител на Уейлс; 2. геол. камбрийска скала.

cambric

- ['keimbrik] n текст, батиста; ~ tea слаб чай с мляко.

cambridge

- ['keimbridj] n : ~ blue светлосиньо.

came

- [] вж. come.

camel

- ['kaemъl] n 1. хамила; Arabian ~ едногърба хамила; Bactrian ~ двугърба камила; ~'s hair 1) камилска вълна; 2.) плат от камилска вълна; 2. жълтеникавокафяв цвят; 3. приспособление за издигане на потънали кораби; 4. (фина вълна за) четка за рисуване.

cameleer

- [.kaerni'liъ] n камилар.

camellia

- [kъ'тi:liъ] n бот. камелия.

camelopard

- [kъ'melъpa:d] n зоол. ост. жираф.

camembert

- ['kaemъmbЁъ] n вид френско сирене, камамбер.

cameo

- ['kaemiou] n камея (брошка, прьстен и пр.).

camera

- ['kaemъrъ] n 1. фотоапарат; телевизионна камера, кинокамера; on ~ пред телевизионния обектив/кинокамерата (за снимане); 2. in ~ 1) юр. извън съдебно заседание, на закрито заседание, в кабинета на съдията; 2. частно, не публично; разг. тайно.

camera-shy

- ['kaemъrъshai] а който не обича да го снимат.

cameraman

- ['kaemъrъmaen] n (рl -men) 1. кинооператор, телевизионен оператор; 2. ам. продавач на фотоматериали.

camiknickers

- ['kaeminikъz] n рl дамски долен гащиризон.

camion

- ['kaemiъn] n фр. товарна кола, камион; автобус.

camisole

- ['kaemisoul] n дамска долна фланелка, камизола.

camlet

- ['kaemlit] n 1. ост. вид плат от камилска вълна/ангора; 2. вид материя от коприна и вълна; 3. дреха, направена от такава материя.

camomile

- ['kaemъmail] n лайкучка, лайка.

camouflage

- ['kaeтъflа:j] n маскировка, камуфлаж. [] v замаскирвам, правя камуфлаж.

camp

- [kaemp] n лагер, бивак, стан; прен. лагер (политически и пр.). [] v 1. разполагам (се) на лагер, лагерувам; 2. живея/летувам на палатка (и с out); 3. настанявам се/пребивавам временно (обик. на открито).

camp-bed

- ['kaempbed] n походно/сгъваемо легло.

camp-chair

- ['kaemptshЁъ] n походен/сгъваем стол.

camp-fire

- ['kaempfaiъ] n лагерен огън; [] ~ girl девойка, член на американска организация за момичета от 7 до 18-годишна възраст.

camp-follower

- ['kaempfЈlouъ] n 1. човек, съпътствуващ армия като търговец/занаятчия и пр.; проститутка, пътуваща заедно с войска; 2. прен. човек, който членува в партия/участвува в движение само за лична изгода.

camp-meeting

- ['kaempmi:ti¤] n aм. религиозна няколкодневна сбирка, провеждана на открито/в палатка.

camp-stool

- ['kaemрstи:l] n походно/сгъваемо столче.

campaign

- [kaem'pein] n 1. военен поход; военни операции; 2. кампания, акция (политически и пр.). [] v организирам/участвувам в кампания/поход/акция.

campanile

- [,aeгпръ'ni:l] n камбанария, кула с камбани.

campanula

- [kъm'paenjulъ] n бот. камбанка.

campcraft

- ['kaempkra:rt] n опитност в лагеруването.

camper

- ['kaempъ] n 1. лагерник, лагеруващ; 2. вагон/ ремарке, използувано за лагеруване.

campground

- ['kaempgraund] n място/район за разполагане на лагер.

camphor

- ['kaemfъ] n хим. камфор; ~ balls топчета против молци и пр.

camphorated

- ['kaemfъreitid] а съдържащ камфор; ~ oil камфорово масло; ~ spirit кaмфopoв спирт.

camphoric

- [kaem'fъrik] а камфоров, камфорен.

campsite

- ['kaempsait] n място, удобно/подходящо за разполагане на лагер.

campus

- ['kaempъs] n 1. двор/терен/район на училище/ колеж/университет; 2. затревена площ в колеж и пр. 3. колеж и пр. като образователно заведение; 4. аttr училищен, ученически; университетски; учебен.

camshaft

- ['kaernsha:ft] n тех. разпределителен вал.

can

- [kaen, kъn, kn] v аих (2 л. ед. ч. ocm.canst [ka:nst] ; neg cannot, can't [kaenЈt, ka:nt] ; pt could [kud], 2 л. ед. ч. ост. could(e)st [kud(i)st]; neg couldn't [kudnt] ) с mf без to 1. мога, в състояние съм, способен съм/умея да; ~ you play bridge? играеш ли/можеш ли да играеш бридж? he can't drive той не може да шофира; 2. мога, имам право, разрешено ми е; yoи ~ take тy car може да вземеш моята кола; 3. може, съществува възможност; shc ~ come in any moment тя може да влезе всеки момент; ~ it bc truc? възможно ли е? (that) could be so може да е така, може би; I cannotbut не мога да не; 4. could бих могъл; I could do it бих могъл да го направя; с perf inf можеше, би могло; I could have done it можеше/бих могъл да го направя (но не го направил:). [] n 1. кана, канче; 2. метален контейнер; бидон, гюм; milk- ~ бидон за мляко; garbage ~ кофа за отпадъци; to carry/takc the ~ (for s.o.) sl. поемам вината/отговорността (вместо някого), to be in the ~ готов съм за пускане/излъчване (за филм, видеозапас); 3. консерва; консервна кутия; ~ opener отварачка за консервни кутии; 4. ам. стъклен буркан за/с консервирани плодове/зеленчуци; 5. ам. sl. затвор; 6. ам. разг. тоалетна; 7. ам. sl. задник; 8. ам. воен. подводна бомба; разрушител; 9. sl. една унция марихуана. can v 1. затварям херметически в кутия/буркан; консервирам; ~ned fish рибна консерва; 2. ам. изгонвам/изключвам от училище; 3. ам. уволнявам от служба; 4. s1. спирам, прекратявам; 5. записвам на плоча/на магнетофонна лента; правя предварителен запис (за телевизионно предивине и пр.).

canadian

- [kъ'neidiъn] I. а канадски; II. п канадец.

canaille

- [kъ'nai] n фр. тълпа, сбирщина, паплач; простолюдие.

canal

- [kъ'nael] n 1. изкуствено прокопан канал; 2. анат. канал, проход; alimentary ~ храносмилателна система.

canalization

- [.kaenъlai'zeishn] n канализация, канализиране (и прен).

canalize

- ['kaenъlaiz] v прокарвам канал(и); канализирам (и прен.).

canape

- ['kaenъpei. kaenъ'pei] n сандвич от (препечен) хляб/бисквита с хайвер, риба или сирене, канапе.

canard

- [kъ'na:d] n лъжлив слух, измислица, скалъпена история.

canary

- [kъ'nЁъri] n 1. канарче (и ~ -bird); 2. вид сладко бяло вино; 3. яркожълт цвят; 4. ам. sl. доносник; 5. ~ -seed семе на вид трева, давано за храна на канарчета и др. птички в клетка.

canasta

- [kъ'naestъ] n карти канаста (игра).

cancel

- ['kaensъl] v 1. зачерквам, задрасквам; изтривам, заличавам; 2. отменям, анулирам: унищожавам; оттеглям (порьчки и пр.); ~led stamps унищожени марки: to ~ a leave отменям/прекратявам отпуск; 3. мат. съкращавам (дроб и пр.); ~ out изравнявам се, съкращавам се: they ~ out взаимно се унищожават: 4. компенсирам, балансирам, изравнявам: неутрализирам; 5. ~! воен. остави!

cancellation

- [kaensъ'leishъn] n 1. зачеркване, заличаване; 2. отменяне, анулиране, унищожаване; 3. отказване от резервация на билети и пр.

cancelliate(d)

- ['kaensъ'leit(id)] а биол. набразден, мрежест; за кoст порест, гъбест, шуплест.

cancer

- ['kaensъ] n 1. мед. злокачествен тумор, рак; 2. язва: бедствие, зло; 3. С. Рак (съзвездие и знак на зодиака).

cancerous

- ['kaensъrъs] а мед. злокачествен, раков; предразноложен към/страдащ от рак.

cancroid

- ['kae¤krЈid] а мед., зоол. ракообразен; раковиден.

candelabrum

- [,kaendi'la:brъrn] n (рl -bra [-brъ]) n голям разклонен свещник, многосвещник, канделабър.

candescencc

- [kaen'desъns] n светене на нажежен метал; ярка/ослепителна светлина.

candescent

- [kaen'desъnt] а нагорещен/нажежен до бяло; ярко светещ.

candid

- ['kaendid] а 1. прям, откровен, искрен; 2. фот., рад., телев, направен без предварителна подготовка, импровизиран, спонтанен; ~ camera малък фотоапарат за бързи любителски снимки.

candidacy

- ['kaendidъsi] n кандидатура, кандидатствуване.

candidate

- ['kaendideit] n кандидат.

candidature

- ['kaendidъtshъ] n кандидатура.

candidly

- ['kaendidli] adv прямо, откровено, честно.

candidness

- ['kaendidnis] n прямота, откровеност.

candied

- ['kaendid] а 1. захаросан, озахарен; 2. прен. сладък; сладкодумен; ласкателен.

candle

- ['kaendl] n 1. свещ; 2. физ. свещ (единица мярка за светлина); to burn the ~ at both ends работя от зори до късна нощ; прекалявам; can't/is not fit to hold a ~ to не може и да се сравнява с; game not worth the ~ резултат, който не си струва разноските и труда. [] v ламбирам (яйце).

candle-end

- ['kaendlend] n недогоряла свещ.

candle-power

- ['kaendlpauъ] candlc 2.

candleberry

- ['kaendlberi] n маслодайно тропическо дърво (Aleurites moluccana), от което правят и свещи.

candleholder

- ['kaendthouldъ] = candlestick.

candlelight

- ['kaendllait] n 1. светлина на свещ(и); 2. здрач, сумрак, полумрак; by ~ вечер, по здрач, на (светлината на) свещ.

candlemas

- ['kaendlmъs] n цьрк. Сретение господне ( 2 февруари).

candlenut

- ['kaendln§t] candleberry.

candlestick

- ['kaendlstik] n светилник, свещник.

candlewick

- ['kaendlwik] n 1. фитил; 2. вид (памучна бродерия на) покривка за легло.

candour

- ['kaendъ] n прямота, откровеност, искреност.

candy

- ['kaendi] n 1. кристализирана захар: небет шекер; 2. ам. бонбон(и). [] v 1. захаросвам (се); 2. кристализирам, озахарявам (се).

candy-floss

- ['kaendiflos] n захарен памук.

candy-store

- ['kaendistЈ:] n ам. магазин за захарни изделия.

candytuft

- ['kaendit§ft] n бот. иберис (цвете).

cane

- [kein] n 1. захарна тръстика; камъш; 2. стъбло на бамбук/трьстика/малина и пр.; 3. бастун; пръчка, шибалка: 4. тръстикови пръчки за кошничарство. [] v 1. правя плетени маси и столове: 2. бия с пръчка.

cane chair

- ['keintsheъ] n стол с плетена седалка.

cane-brake

- ['keinbreik] n ам. обрасла с тръстика местност.

cane-sugar

- ['keinshugъ] n тръстикова захар.

caninc

- ['kaenain] I. а кучешки; ~ tooth анат. Кучешки зъб; ll. n 1. куче; 2. анат. кучешки зъб; 3. зоол. животно от сем. Canidae (куче, вьлк и пр.).

canister

- ['kaenistъ] n 1. метална кутия; 2. кутийка за чай/кафе/тютюн и пр.; 3. кутия за противогазови маски: 4. case shot.

canister shot

- ['kaenistъshЈt] ocm. case shot.

canker

- ['kae¤kъ] n 1. мед. стоматит, гангрена; 2. вem. болеет в копитата на коня; 3. болеет по дърветата, причиняваща загниване; 4. прен. гангрена, язва. [] v разяждам (се); страдам от язви/стоматит; ,гангренясвам.

canker-worm

- ['kae¤kъw^m] n гъсеница, унищожаваща листата и плодните пъпки на дърветата.

cankerous

- ['kae¤kъrъs] а 1. покрит с рани/язви; 2. прен. разяждащ, пагубен.

canna

- ['kaenъ] n бот. кана.

cannabis

- ['kaenъbis] n 1. индийски коноп; 2. марихуана; хашиш.

canned

- ['kaend] а 1. консервиран (за продукти); ~ goods консерви; 2. .sl, предварително приготвен/изготвен; ~ music разг. музика, записана на грамофонна плоча/на магнетофонна лента; 3. изтъркан, шаблонен; 4. .sl. пиян.

cannel (coal)

- ['kaenъl(koul)] n вид битуминозни въглища.

cannery

- ['kaenъri] n консервна фабрика/работилница.

cannibal

- ['kaenibъl] n човекоядец, канибал.

cannibalism

- ['kaenibъlizm] n 1. човекоядство, людоедство; 2. диващина, жестокост.

cannibalize

- ['kaenibъlaiz] v използувам (машина и пр.) като източник на резервни части за други машини и пр.

cannikin

- ['kaenikin] n 1. тенекиена кутийка; 2. малка чаша, канче.

canning

- ['kaeni¤] n 1. консервиране; 2. attr консервен; ~ industry консервна индустрия.

cannon

- ['kaenъn] n 1. оръдие, топ; сьбир. артилерия; ~ foddcr разг. пушечно месо; 2. мундщук на юзда. [] n билярд карамбол. саппоп v 1. билярд правя карамбол; 2. сблъсквам се; връхлитам (against, into c, върху).

cannon shot

- ['kaenъnshЈt] n 1. apm. гюлле: 2. изстрел на оръдие; 3. разстояние, на коетоможе да се стреля с оръдие.

cannon-ball

- ['kaenъnbЈ:l] n 1. apm. гюлле; 2. сп. вид скок във вода; 3. ам. бърз влак.

cannon-bonc

- ['kaenъnboun] n пищял (у копитните животни).

cannonade

- [.kaenъ'neid] n артилерийски огън, канонада. [] v обстрелвам с артилерийски огън.

cannoneer

- ['kaenъniъ] n артилерист, канонир.

cannonry

- ['kaenъnri] n 1. артилерийски огън: 2. артилерия.

cannot

- [] вж. can.

cannula

- ['kaenjulъ] n малка тръбичка за дренаж, канюл.

canny

- ['kaeni] а 1. внимателен, предпазлив, осторожен: 2. пестелив: 3. вещ, опитен, изкусен; прозорлив: хитър, лукав; 4. късметлия; 5. спокоен: удобен, уютен: 6. приятен за окото.

canoe

- [kъ'nu:] n малка лодка, кану. [] v 1. греба/карам кану; 2. превозвам с кану.

canoeist

- [kъ'nu:ist] n човек, който кара/пътува/превозва с кану.

canon

- ['kaenъn] n 1. църковна наредба, канон; C. law църковно право; 2. закон, норма; правило: критерий; 3. списък на признатите от църквата книги на библията/писания/светци; 4. списък от произведенията на даден автор, които се приемат за негови; 5. част от литургия; 6. муз. канон; 7. печ. шрифт от 48 пункта. [] n църковен сановник, каноник. [] canyon,

canoness

- ['kaenъnis] ж. р. от canon

canonical

- [kъ'nъnikl] а 1. канонически, черковноправен; правоверен; ~ hours часовете за молитва през деня, часовете, когато е позволено да се извършват бракосъчетания; 2. Приет, признат, редовен.

canonicals

- [kъ'nъnikъlz] n рl църковни одежди.

canonicity

- [kaenъ'nisiti] n 1. съгласуваност с църковното право; 2. автентичност.

canonist

- ['kaenъnist] n специалист по каноническо/църковно право.

canonize

- ['kaenъnaiz] v 1. обявявам за светец, канонизирам; 2. прославям, възхвалявам.

canonry

- ['kaenъnri] n длъжност/положение на каноник.

canoodle

- [kъ'nu:dl] v sl. прегръщам, галя.

canopy

- ['kaenъpi] n 1. балдахин; навес; 2. поет. небе; 3. арх. покрив/навес на амвон/над статуя в ниша. [] v покривам с навес/балдахин.

canorous

- [kъ'nЈ:rъs] а мелодичен, звучен.

canst, can't

- [] вж. can.

cant

- [kaent] n 1. тех. откос, фаска; 2. наклоняване, наклон, полегатост; килване: 3. бутване. прекатурване; 4. ам. издялан труп на дърво. [] n 1. лицемерна набожност; лицемерие; неискреност; 2. арго, жаргон; 3. провлачен/напевей говор; хленч. [] v 1. преструвам се, лицемеря; 2. говоря на жаргон; 3. говоря напевно/провлачено/с лицемерна набожност: хленча,..

cantabile

- [kaen'ta:bili] adv, а, п муз. напевно, кантабиле.

cantabrigian

- [.kaentъ'bridjian] I. а кеймбриджски; II. п възпитаник на Кеймбриджския университет.

cantaloup

- ['kaeпtъlи:р] n бот. вид пъпеш.

cantankerous

- [kaen'tae¤kъrъs] а свадлив, заядлив; своенравен, опак.

cantata

- [kaeп'tа:tъ] n муз. кантата.

cantatrice

- ['kaentъtris] n професионална певица.

canteen

- [kaeп'ti:п] n 1. стол (за хранене); 2. лавка: dry/wet ~ бюфет/лавка без/със сервиране на алкохолни напитки: 3. манерка: 4. кутия/сандъче с прибори за ядене.

canter

- [] n 1. престорено набожен човек; лицемер: 2. човек, които говори на жаргон; 3. просяк; скитник.

canterbury

- ['kaentъbъri] n етажерка за ноти и пр.

canterbury bcll

- ['kaentъbъribel] n бот. Вид едра камбанка.

cantharides

- [kъn'8aeridi:z] n мед. кантаридин (отрoва от испaнскa муха).

canthook

- ['kaenthuk] n дървен пост с желязна кука за търкаляне на трупи.

canticle

- ['kaentikъl] n църковен химн/песен.

cantilever

- ['kaentili:vъ] n стр. конзола, свободно носеща греда (на мост).

cantina

- [kaen'ti:nъ] n ам. пивница, бар.

canting

- ['kaenti¤] а лицемерно благочестив; неискрен; престорен.

cantle

- ['kaentl] п 1. част, откъс, парче: резен: 2. заден лък на седло.

canto

- ['kaentou] n част от поема, песен.

canton

- ['kaentЈn] n 1. кантон; окръг; 2. xep. малко квадратче с герб върху щит.

cantonment

- [kъn'tu:nmъnt] n 1. временно разквартируване на войска: 2. временно построени жилища за войници: 3. ист. постоянна военна база в Индия.

cantor

- ['kaentЈ:] n водач на хоровото пеене в църква; псалт; кантор.

cantrip

- ['kaentrip] n 1. магия на вещица; 2. лудория, ексцентрична постъпка: шега.

canuck

- [kъn§k] n 1. канадец: 2. френски канадец; 3. презр. канадски френски език.

canvas

- ['kaenvъs] n 1. текст, ленено/конопено платно; брезент, платнище; канава: 2. корабни платна: under ~ 1) на палатки; 2) мор. с вдигнати платна: 3. платно за рисуване на картина: 4. картина с маслени бои, табло.

canvasback

- ['kaenvъsbaek] n зоол вид американска дива патица (Aythya valisineria).

canvass

- ['kaenvъs] v 1. разглеждам, разисквам, проучвам внимателно: 2. ходя по агитация (в предизборна кампания); 3. ам. преброявам/проверявам гласове (при избори); 4. набирам абонати; вземам поръчки за стоки и пр.; нроучвам мнсниею на хората по даден въпрос. [] n 1. обсъждане. разискване: щателна проверка: предизборна кампания/агитация: 2. (официалниге цифри от) изборен резултат; 3. ам. предлагане за продан на продукти и вещи по домовете.

canvasser

- ['kaenvъsъ] n 1. агитатор в предизборна кампания; 2. преброител на гласове; 3. човек. който взема поръчки/ абонира/проучва мнението/настроението на хората.

canyon

- ['kaenjъn] n каньон.

canzonet, -nctta

- [kaenzъ'net, -'netЈ] n му). канцонета.

caoutchouc

- ['kautshuk] n 1. естествен каучук: 2. аttr. каучуков.

cap

- [kaep] n 1. каскет: кепе; фуражка: боне: чeтвъртита академична шапка: касинка; спортна фуражка (на фупболен отбор и пр.); 2. капак: запушалка, тапа (за шише и пр.); 3. воен. капсула: 4. чашка/чадърче/шапка на гъба: 5. връхна точка, връх: 6. ел. метална заварка на крутша: [] black ~ ист. съдийска шапка, слагана при произнасяне на смъртна присъда; to put on the black ~ нроизнасям смъртна присъда: ~ and gown академическо облекло (шапка и тога); ~ and bells шапка на шут: the ~ fits забележката/твърдението/обвинението приляга/съответствува напълно за дадено лице: if the ~ fits (wear it) ако (обвинението/твърдението) e вярно (признай си. вземи си бележка); ако се отнася за теб (помисли си добре); ~ in hand смирено, покорно; to go ~ in hand моля смирено (за услуга и пр.); to take/send/ pass the ~ събирам пари/парса: to set o.'s ~ at/for s.o. разг. хвърлям око на някого; старая се да го спечеля (за сьпруг). [] v (-pp-) 1. слагам шапка на (някого) (шотл. особ. при присьждине на научна степен); 2. свалям шапка (за поздрав); 3. покривам (връх и пр.); запушвам. затапвам (край на трьба и пр.); the mountains were ~ped with snow върховете на планинию бяха покрити със сняг; 4. закривам; 5. правя/казвам нещо по-добро; надминавам, бия, превъзхождам: to ~ a story/jokc разказвам по-забавна история/шега; 6. сп. давам почетна отборна шапка на (играч): 7. слагам капак, капаче: прен. завършвам. слагам край на: to ~ it all и като капак/връх на всичко; to ~ verses играя на цитати.

cap-a-pie

- [.kaepъ'pi:] adv ост. от глава до лети, напълно; armed ~ въоръжен до зъби.

capability

- [.keipъ'biliti] n 1. дееспособност; способност, талант; 2. рl потенциални възможности: неизявени качества/способности.

capable

- ['keipъbl] а 1. способен, надарен, талантлив; умен; 2. опитен, компетентен, сведущ; годен, вещ; 3. способен (of на) (нещо, да направи нещо); 4. възприемчив, податлив; допускащ, позволяващ, даващ възможност: ~ of improvement поддаващ се на подобрение.

capably

- ['keipъbli] adv умело, с вещина.

capacious

- [kъ'peishъs] а 1. обемист, с голяма вместимост: просторен, широк; 2. възприемчив; с широта.

capacity

- [kъ'paesiti] n 1. обем, вместимост: капацитет; the theatre has a seating ~ of 500 people театърът побира 500 души; the hall was filled to ~ салонът беше препьлнен; 2. способност; умствени възможности (for); a mind of great ~ голям ум; a person of ~ способен човек: a book within the ~ of young readers книга, достъпна за млади читатели; 3. положение, качество, длъжност, компетенция; in/out of my ~ от/извън моята компетентност; in his ~ as ajudge в качсството си на съдия; 4. юр. право, правоспособност; 5. тех. мощност, производителност: нагрузка; пропусквателна способност (на улица, шосе и пр.); at ~ traffic при максимален, трафик: 6. ел. капацитет.

caparison

- [kъ'paerisъn] n 1. пищно конско покривало; сбруя; чул; 2. богато облекло; екип, снаряжение. [] v 1. слагам покривало на (кон), 2. обличам в красиви дрехи.

cape

- [keip] n късо наметало, пелерина. [] n геогр. нос; the C. нос Добра надежда.

caper

- ['keipъ] v 1. подскачам весело, подрипвам; 2. прен. върша глупости/дяволии, лудувам. [] n 1. скок. подскачане. подринване: 2. глупава шега; лудория; to cut a ~ скачам, подскачам (при танц); лудувам, палувам, върша глупости. [] n 1. средиземноморски храст (Capparis spinosa); 2. пъпките на храста, употребявани като подправка.

capercaillie, capercailzie

- [.kaepъ'keilji, .kaepъ'keilzi:] n голям глухар, див петел (Tetrao urogallus).

capful

- ['kaepful] n 1. пълна шапка (of c); 2. вместимостта на едно капаче (като мярка); [] a ~ of wind мор. слабо подухване на вятъра.

capillarity

- [kicpi'laeriti] n физ. капилярност.

capital

- ['kaepitl] а 1. главен, най-голям. най-важен. основен, капитален; ~ goods средства за производство; ~ stock основен капитал; ~ amount основна сума; ~ expenditure изразходване на капитал; ~ letter главна буква; ~ city столица; 2. углавен: наказуем със смърт; ~ offence/crime углавно престъпление; ~ sentence смъртна присъда; ~ punishment смъртно наказание; 3. разг. прекрасен, превъзходен. [] n 1. столица; 2. главна буква; in ~s, разг. in caps с главни букви: 3. капитал: състояние; to make ~ out of s.th. npeн. правя капитал от нещо. [] n арх. капител.

capital ship

- ['kaepitship] n голям боен кораб.

capitalism

- ['kaepitъlizm] n капитализъм.

capitalist

- ['kaepitъlist] n l. капиталист: често пренебр. богаташ; 2. attr капиталистически.

capitalistic

- [.kaepitъ'listik] а капиталистически.

capitalize

- ['kaepitъlaiz] v 1. превръщам в капитал; 2. инвестирам капитал.3. правя капитал 3. правя капитал от; натрупвам капитал; 4. извличам изгода (from от); 5. пиша с главни букви.

capitally

- ['kaepitъli] аdv разг. отлично, превъзходно, възхитително.

capitate

- ['kaepiteit] а 1. вьв/с форма на глава; 2. бот. чадъроцветен.

capitation

- [kaepi'teshn] n 1. (събиранe на) такса/данък и пр. по равно на глава: 2. ~ grant отпускане на парична сума за подeляне по равно.

capitol

- ['kaepitl] n 1. храмът на Юпитер на Капитолийския хълм; 2. сградата на Кошреса в САЩ: cграда на щаюки законодателен орган.

capitulate

- [kъ'piljuleil] v предавам се. капитулирам (to).

capitulation

- [kъpitju'leishn] n 1. капитулиране. капитулация; 2. рl юр. капитулации.

capitulum

- [kъ'pitjiilъm] n 1. бот. цветна главичка: 2. анат. главичка на кост.

capon

- ['keipъn] n угоeн скопен петел.

capote

- [kъ'poul] n 1. дълго палто/наметало с качулка: 2. дамско боне с връзки; 3. сгьваем покрив на превозно средство.

cappilary

- [kъ'pilъri] а тънък като косъм; капилярен. [] n анат., физ. 1. капиляр; 2. attr капилярен.

capriccio

- [kъ'pritshiou] n муз. капричио.

caprice

- [kъ'pri:s] n 1. каприз, прищявка: 2. муз. капричио.

capricious

- [kъ'prishъs] а капризен, своенравен; непостоянен.

capricorn

- ['кaeрrikъ:n] n Козирог (съзвездие и знак на зодиака).

caprine

- ['kaeprain] а козешки, кози.

capriole

- ['kaeprioul] а висок конски скок на място.

caps

- [kaeps] n рl рaзг. главни букви (вж. capital« 2).

capsicum

- ['kaepsikъm] n 1. люта чушка, от която се прави червен пипер: 2. червен пипер, червена чушка.

capsize

- [kaep'saiz] v прсобръщам (ее), прекатурвам (се) (за лодки и пр.).

capstan

- ['kaepstъn] n мор. шпил.

capstone

- ['kaepstoun] n най-горният камък на строеж/ зидария.

capsule

- [^kaeрsju:l] n 1. металическа/каучукова запушалка на бутилка; 2. мед. желатинена и пр. капсула с лекарство: 3. бот. семенна обвивка/кутийка; 4. биол. мембрана, ципа (на орган); 5. косм., ав. херметическа кабина: капсула: 6. кратко изложение. резюме. [] а ам. съкратен: кратък, сбит.

captain

- ['kaeptin] n 1. воен. капитан: (aм. командир на рота/ескадра/батарея: ~ of fhe day дежурен офицер: 2. мор. капитан I или II ранг; капитан на параход: C. of the Fleet началник на снабдяването: 3. военачалник: вожд. предводител; 4. сп. капитан на отбор: 5. доминираща фигура. рьководител: 6. едър капиталист. магнат; 7. пилот oт гражданската авиация; 8. шеф (като угоднческо обръщение кьм полицай и пр.). [] v водя. ръководя. командувам.

captaincy

- ['kaeptЈnsi] n длъжност/чин/звание на капитан.

captainship

- ['kaeptinship] n 1. = captaincy; 2. пълководско изкуство; ръководство.

caption

- ['kaepshn] n 1. заглавие на статия/книга/глава и пр. рубрика; 2. обяснения към снимка/илюстрации; 3. кино. mелев. субтитър. филмов надпис. [] v правя/съставям/слагам заглавия/обяснепия/надписи към илюстрации/филми и пр.

captious

- ['kaepshъs] а 1. взискателен. придирчив; заядлив; 2. объркващ, подвеждащ.

captivate

- ['kiеptiveit] v очаровам, (за)пленявам.

captivating

- ['kaeptiveiti¤] а пленителен, обаятелен, чаровен.

captivation

- [.kaepli'veishn] n пленителност, очарование, обаяние, чар.

captive

- ['kaepliv] n затворник, пленник; they were taken ~ тe бяха пленени/взети пленници. [] а 1. пленен, затворен; задържан; поробен; ~ audience слушатели/зрители по неволя; 2. пленен. очарован.

captivity

- [kaep'tiviti] n пленничество; робство; затвор.

captor

- ['kaeptъ] n 1. човек. който хваща/държи пленник; 2. кораб, който взема приза, капер.

capture

- ['kaeptshъ] v 1. грабвам, хващам: вземам със сила/измама; пленявам; спечелвам; 2. превземам (град и пр.). [] n 1. пленяване; хващане, улавяне; 2. пленник; 3. плячка.

capuchin

- ['kaepju(t)shin] n 1. францискански монах; 2. ucт. дамско наметало/пелерина с качулка; 3. c. monkey вид юж.-ам. маймуна; c. pigeon качулат гълъб.

car

- [ka:] n 1. кола, автомобил; goods ~ товарна кола, камион; ~ coat късо палю за шофиращи; 2. вагон; platform ~ платформа (камион, вагон); (non-)smoking ~ вагон за (не)пушачи; coach ~ ам. пътнически/ обикновен вагон: freight ~ aм. товарен вагон; 3. трамвай; 4. кабина (на асансьор и пр.); кош (на балон и пр.); 5. поет. колесница.

car jack

- ['ka:djaek] n авт. крик.

car-ferry

- ['ka:feri] n транспортиране на коли по море/ въздух.

car-park

- ['kа:ра:k] n място за паркиране на коли, паркинг.

carabine

- ['kaerъbin] n лека късоцевна пушка, карабина.

carabineer

- [kaerъbi'niъ] n кавалерист с карабина, карабинер.

caracal

- ['kaerъkiel] n зоол. степен рис, каракал (Felis caracal).

caracole

- ['kaerъkoul] n 1. полузавъртане на място на кон с ездач; 2. арх. спираловидна стълба.

caracul

- ['kaerъkъl] n рус. 1. овца каракул; 2. кожата на тази овца, астраган, каракул.

carafe

- [kъ'ra:f] n гарафа за вода/вино.

caramel

- ['kaerъmel] n 1. горена захар, карамел; 2. бонбони карамел-му; 3. светлокафяв цвят.

caramelize

- ['kaerъmelaiz] v карамелизирам.

carapace

- ['kaerъpeis] n черупка на костенурка/рак и пр., раковина.

carat

- ['kaerъt] n карат (на злато и скьпоценни камьни).

caravan

- ['kaerъvaen] n 1. керван; 2. покрита с чергило каруца; 3. подвижна къща (на колеа); 4. ремарке (и на лека кола), караван; ~ park/site място за паркиране на леки коли с ремаркета; 5. фургон. [] v пътувам с/летувам в лека кола с ремарке.

caravanserai

- [kaerъ'vaensъrai] n 1. източен хан за пренощуване на кервани, керван-сарай; 2. голям хан, странноприемница; хотел.

caraway

- ['kaerъwei] n бот. кимион (Carum carvi).

carbarn

- ['kа:bа:п] n трамваен/автобусен парк, депо.

carbide

- ['ka:baid] n хим. карбид.

carbine

- ['ka:bain] carabine.

carbnncle

- ['ka:b§¤l] n 1. минер, гранат; 2. мед. сляп цирей.

carbo-hydrate

- ['ka:bou'haidreit] n хим, въглехидрат.

carbolic

- [kai'bЈlik] 1. а карболов; ~ acid карболова киселина, фенол; II. п разг. карболова киселина.

carbolize

- ['ka:bЈlaiz] v стерилизирам/дезинфекцирам с карболова киселина.

carbon

- ['kа:bъп] n 1. хим. въглерод; ~ black сажди; ~ dioxide въглероден двуокис; ~ oil бензол; ~ steel вълеродна стомана; 2. химически чист въглен; 3. ел. въгленов електрод, кокс; 4. индиго (и ~ paper); ~ copy 1 ) копие, направено с. индиго; 2) прен. точно копие.

carbonaceous

- [ka:bъ'neishъs] а 1. въглищен: 2. въглероден; 3. състоящ се от/съдържащ въглерод.

carbonado

- [ka:be'neidou] n тъмен нечист диамант, използван за полиране и пр.

carbonate

- ['kа:bъnit] n хим. карбонат. ['ka:bъneit] v карбонизирам. овъглявам. газирам.

carbonated

- ['ka:bъneilid] а газиран (за питие).

carbonic

- [ka:'bЈnik] а въглероден, въгленов; ~ add въглена киселина; ~ oxide въглероден окис.

carboniferous

- [ka:bъ'mfъгъs] а 1. въгленосен; 2. геол. C. каменовъглен (за период, формация).

carbonization

- [ka:bъnai'zeishn] n овъгляване, карбонизация.

carbonize

- ['ka:bъnaiz] v 1. овъглявам; карбонизирам; 2. насищам/смесвам с въглен; превръщам в дървени въглища/кокс, коксувам.

carboy

- ['kaibЈi] n дамаджана.

carburet

- ['ka:bjuret] v хим. съединявам с въглерод.

carburetter

- [ka:bju'retъ] n тех. карбуратор.

carcajou

- ['ka:kъзu:] n ам. зоол. лакомец (Gulo gulo).

carcanet

- ['ka:kъnet] n ост. огърлица, колие; богато украсена яка.

carcass, carcase

- ['ka:kъs] n 1. труп на животно, леш; презр. човешко тяло; move your ~ помръдни си туловището, размърдай се; to save o.'s ~ спасявам си кожата; 2., заклано и почистено животно (за готвене); 3. стр. корпус, каркас, скелет; арматура, конструкция; 4. останки, развалини (на кораб, кьща и пр.).

carcinogenic

- [.ka:sinou'djenik] а причиняващ рак, карциногенен.

carcinoma

- [ka:si'noumъ] n мед. злокачествен тумор, карцинома, раково новообразувание.

card

- [] v разчесвам, разчепквам, влача (вьлна и пр.), кардирам.

card-carrying

- ['ka:dkaerii¤] а редовен, организиран (особ. за член на политическа партия).

card-table

- ['ka:dteibl] n масичка за игране на карти.

cardamom

- ['ka:dъmъm] n ароматична подправка кардамон.

cardan

- ['ka:dъn] а тех: ~ joint универсален шарнир/панта.

cardboard

- ['ka:dbЈ:d] n 1. твърд картон; мукава; 2. attr мукавен, картонен; прен. несолиден; нереален, неестествен; стереотипен.

cardiac

- ['ka:diaek] I. а анат. сърдечен; II. п мед. 1. лекарство за засилване на сърдечната дейност; 2. сърдечно болен (човек).

cardigan

- ['ka:digъn] n плетена вълнена и пр. жилетка (обик. с рькави).

cardinal

- ['ka:dinъl] а главен, основен: важен; the four ~ points четирите посоки на света: ~ numbers числителни бройни; ~ virtues фил., рел. основните човешки добродетели; of ~ significance от първостепенно значение. [] n 1. кардинал; 2. яркочервен цвят; 3. зоол. чинка (Richmondena).

cardio-vascular

- ['ka:diъ 'vaeskjulъ] а мед. сърдечносъдов.

cardiology

- [ka:di'ЈlъdЁi] n мед. кардиология.

cardoon

- [ka:'du:n] n бот. вид артишок.

cardsharp

- ['ka:dsha:p] n професионален картоиграч-мошеник.

care

- [kЁъ] n 1. грижа: грижи, безпокойство; предпазливост. внимание, грижа; to drown ~ разсейвам/убивам мъката/грижите си (като се напивам), ~ killed the cat горе главата! не се тревожи, от много грижи файла няма; to take/have a ~ внимавам, предпазвам се, старателен/предпазлив съм; to give тore ~ to o.'s work проявявам по-голямо старание в работата си; 2. наблюдение, надзор: грижа, отговорност; to take ~ of s.o. грижа се за/гледам някого; the baby was left in my ~ оставиха бебето на мен да го гледам/пазя и пр.; ~ of (с/о) чрез (в адрес на писмо); Мr Wells c/o Мr Grey чрез г-н Грей за г-н Уелс; to take ~ of s.th. грижа се/погрижвам се за нещо; want of ~ невнимание, нехайство. [] n 1. грижа се (for, about); the child is well ~ for детето e добре гледано; well ~d-for appcarance грижливо поддържана външност; 2. грижа се, безпокоя се, тревожа се; who ~s? кого го е грижа/еня? what do I ~? (мен) какво ме интересува, какво ме е грижа? to bc beyond/past ~ing вече не се интересувам (for за), не ме засяга; 3. харесва ми, обичам (for); искам, желая (for, to c inf); to ~ for s.o./s.th. обичам някого/нещо; харесва ми някой/нещо; do you ~ for a cиp of tea? искате ли чаша чай?I should not ~ to bc secn with him не бих искал да ме видят с него; do you ~ for modern music? харесва ли ти модерната музика? does she really ~ for him? тя наистина ли го обича? I don't much ~ for television не обичам много (да гледам) телевизия; for all I ~, 1 couldn't ~ less разг. все ми е едно, никак не ме засяга/интересува; I don't ~ if 1 do може, нямам нищо против, не възразявам; as if I ~d сякаш/като че ли много ме засяга, хич не ме е грижа; not to ~ a bcan/bit/brass farthing/tinker's cursc/cuss/damn/darn/doit/fig/hang/ hoot/jot/pin/rap/.rush/snap/straw/thing/twopence/two hoots/twopins,etc./aм. a (red) cent/a continental/hills of beans, etc. разг. не ме е грижа, две пари не давам, не ме интересува, хич не искам и да знам.

careen

- [kъ'ri:n] v за кораб накланям (се) на една страна (за ремонт, на кила и пр.), килвам (се).

careenage

- [kъ'ri:nidj] n 1. накланяне на кораб (за почистване, ремонт и пр.); 2. място за накланяне на кораб за ремонт и пр.; 3. такса за накланяне на кораб за ремонт и пр.

career

- [kъ'riъ] n 1. бързо движение, устрем; за кон бързо препускане, кариер; in full ~ с пълна скорост; 2. поприще, кариера; напредване/успех в живота/работата; to carve out a ~ for o.s. пробивам си път, правя кариера; 3. професия, занимание, занятие; 4. аttr професионален; a ~ diplomat дипломат от кариерата; a ~ girl/woman жена, посветила се изцяло на професията си. [] v тичам бързо, препускам бясно (about, over, along из, по).

careerist

- [kъ'riъrist] n кариерист.

carefree

- ['keъfri:] а безгрижен; безотговорен.

careful

- ['keъful] а 1. внимателан, старателен, прилежен, усърден, грижлив (of, about, in); ~ of the rigbts of others зачитащ правата на другите; ~ in speech който мери думите си/държи сметка какво говори; be ~! внимавай! пази се! 2. точен, акуратен, щателен, грижлив; 3. предпазлив; one cannot be too ~ от предпазливост никой не е пострадал; 4. практичен; практична/пестелива домакиня.

carefully

- ['keъfuli] adv 1. внимателно, старателно; 2. предпазливо; 3. пестеливо.

careless

- ['kЁъlis] а 1. небрежен, невнимателен, немарлив (of, about към); ~ mistake грешка по невнимание; 2. безгрижен, лекомислен; 3. равнодушен, безразличен; нехаен; ~ in spcech който не внимава/не държи сметка какво говори.

carelessly

- ['kЁъlisli] adv лекомислено; небрежно, нехайно.

caress

- [kъ'res] n милувка, ласка, целувка. [] v милвам, галя, целувам.

caressing

- [kъ'resi¤] а милващ, галещ, гальовен.

caret

- ['kaeret] n коректорски знак (v) за вмъкване на нещо изпуснато.

caretaker

- ['kЁъteikъ] n 1. уредник; пазач, надзирател (на кьща, музей, и пр.); 2. аttr упражняващ временен контрол; ~ government временно правителство.

careworn

- ['keъwo:n] а измъчен, изтерзан, изморен (от грижи).

carfare

- ['ka:fЁъ] n стойността на трамваен/автобусен и пр. билет.

carfax

- ['ka:faeks] n кръстовище, кръстопът.

cargo

- ['ka:gou] n 1. товар (корабен, самолетен, автомобилен); 2. attr. товарен (за кораб, самолет, кола).

carhop

- ['ka:hЈp] n ам. сервитьор в крайпътен ресторант/подвижен бюфет.

caribou

- ['kaeribu:] n зоол. сев.-ам. елен.

caricature

- ['kaerikъ'tjuъ] n карикатура; окарикатуряване. [] v карикатуря, окарикатурявам.

caricaturist

- [.kaerikъ'tjuъrist] n карикатурист.

caries

- ['kЁъrii:z] n мед. разрушаване на костната тъкан (особ. на зьб), кариес.

carillon

- [kъ'riljъn] n фр. 1. комплект от камбани, карильон; 2. мелодия, изпълнена на такива камбани; 3. музикален инструмент, имитираш камбани.

carinate

- ['kaerineit] а с хребетовидна гръдна кост (за птица).

carioad

- ['ka:loud] n един вагон/една кола товар.

carioca

- [kaeri'oukъ] n бразилски танц.

carious

- ['kЁъriъs] а загнил, разяден (за кост, зьб).

carking

- ['ka:ki¤] а ост., поет. мъчителен, подтискащ, гнетящ; ~ care тежка грижа.

carlovingian

- [ka:lъ'vindjiъn] = Carolingian.

carman

- ['ka:mъn] n (p1 -men) 1. ватман; 2. водач на тежкотоварно моторно средство; превозвач.

carmelite

- ['ka:milait] n член на монашеския орден на кармелитите, кармелит.

carminative

- ['ka:minъtiv] мед. I. а газогонен; II. п газогонно средство.

carmine

- ['ka:main] n наситеночервен/тъмночервен цвят, кармин. [] а тьмночервен, наситеночервен (за цвят).

carnage

- [;kа:nidj] n сеч, клане, масово избиване, касапница.

carnal

- ['ka:nl] а телесен, плътски; чувствен; сексуален, полов; похотлив; ~ knowledge полово сношение; ~ affections/desires плътски чувства/желания.

carnality

- [ka:'naeliti] n чувственост; плътско желание.

carnation

- [ka:'neishn] n 1. карамфил; 2. розов цвят; червен цвят; 3. цветът на човешкото тяло. [] а розов; ален.

carnelian

- [ka:'ni:ljъn] n минер, червеникав халцедон.

carney

- [] carny.

carnival

- ['ka:nivъl] n 1. карнавал; 2. ам. панаир, пътуващ цирк; 3. седмицата.преди Сирница/Сирна неделя.

carnivora

- [ka:'nivъrъ] n рl зоол. месоядни животни.

carnivore

- [^kа:nivЈ:] n месоядно животно.

carnivorous

- [ka:'nivъrъs] а зоол. месояден.

carny

- ['ka:ni] v разг. подмамвам, придумвам; лаская.

carob

- ['kaerъb] n бот. рожков (Ceratonia siliqua).

carol

- [] v пея радостно; възпявам, възхвалявам чрез песен.

carolean, Caroline

- [kaerъ'li:ъn, 'kaerъlain] а от/отнасящ се до епохата на Чарлз I или Чарлз II (в Англия).

carolingian

- [kaerъ'lindjiъn] а от/отнасящ се до епохата на Карл Велики.

carotene

- ['kaerъп:п] n биол. каротин.

carotid

- [kъ'rЈtid] n анат. сънна артерия.

carousal

- [kъ'rauzъl] n 1. гуляй, пиршество, шумна веселба; 2. пиянство.

carouse

- [kъ'rauz] carousal. [] v 1. гуляя, пирувам, веселя се шумно; 2. пиянствувам.

carousel

- [kъ'rauzъl] n 1. въртящ се в кръг конвейер/барабан (за багаж на летище и пр.), 2. въртележка, карусел; 3. ист. конни надпрепускания в кръг и др. състезания.

carp

- [ka:p] n зоол. 1. шаран; 2. семейство сладководни риби (Cyprinidae). [] v заяждам се; придирчив съм; мърморя, роптая (at); критикувам остро.

carpal

- ['ka:pъl] а анат. отнасящ се до/на китката на ръката.

carpel

- ['kа:реl] n бот. прост пестик; част от сложен пестик.

carpenter

- ['kа:рintъ] n дърводелец. [] v 1. извършвам дърводелска работа; 2. прен. скалъпвам.

carpentry

- ['kа:рintri] n 1. дърводелство; 2. дърводелски изделия; дограма.

carpet

- ['kа:рit] n 1. килим (и прен.), on the ~ 1) поставен за разглеждане/обсъждане (за вьпрос, тема и пр.) 2) повикан, за да бъде мъмрен/кастрен/порицан; figure in the ~ нещо незабележимо от пръв поглед; fitted ~ килим точно по размерите на стаята; 2. воен. площ, подложена на масирана бомбардировка. [] v 1. застилам с килим (и прен.); 2. разг. мъмря, кастря, порицавам.

carpet-bag

- ['ka:pit.baeg] n пътна чанта, обик. от плат за килими.

carpet-bagger

- ['karpit,baegъ] n sl. 1. политически кандидат и пр., който не произхожда от избирателния си окръг; 2. ам. ист. (политически) авантюрист.

carpet-bedding

- ['ka:pit.bedi¤] n градинарство насаждане на лехи с ниски цветя в (геометрични) фигури.

carpet-knight

- ['kа:рitпаit] n 1. тилов герой; 2. паркетен кавалер; 3. ист. рицар, получил званието си не в бой, а в двореца.

carpet-rod

- ['kа:рitrЈd] n металическа пръчка за закрепване на пътека по стълби.

carpet-slippers

- ['ka:pitslipъz] n рl домашни чехли/пантофи с горнище от вълнен плат; ост. домашни шушони.

carpet-swceper

- ['ka:pit,swi:pъ] n (автоматична) четка за килими; подочистачка, килимочистачка.

carpeting

- ['kа;рiti¤] n 1. материя за килими; 2. килими.

carping

- ['ka:pi¤] а заядлив. придирчив; ~ tongue зъл/ остър/хаплив език; ~ criticism злостна/безпринципна критика.

carpology

- [ka:'pЈlъdji] n дял от морфология на растенията, занимаващ се с плодовете и семената.

carport

- ['ka:pЈ:t] n навес за кола/мотоциклет и пр.

carpus

- ['ka:pъs] n (рl carpi ['ka:pai] ) анат. китка на ръката.

carrack

- ['kaerъk] n ист. въоръжен търговски кораб.

carrag(h)een

- ['kaerъgi:n] n вид морски ядивни водорасли (Chondrus crispus).

carrel

- ['kaerъl] n малко преградено помещение за самостоятелна работа в библиотека и пр.

carriage

- ['kaeridj] n 1. кола, файтон, екипаж; карета; каросерия; a ~ and pair/four файтон/каляска с два/четири коня; 2. вагон; купе; 3. воен. лафет; 4. тех. носещо устройство, шейна (на машина), валяк (на пишеща машина), 5. (такса/разноски за) превоз/транспорт; ~ paid превозът е платен (от изпращача); ~ forward с наложен платеж, със заплащане на превоза от получателя; 6. стойка, осанка, държане; to have a graceful ~ движа се/заставам грациозно/изящно.

carriage-dog

- ['kaendj.dЈg] n далматинска порода куче.

carriage-drive

- ['kaeridjdraiv] n 1. път/алея за коли (в имение, парк и пр.); 2. част от платно/коридор (на шосе/улица).

carriageway

- ['kaeridjwei] n платно на шосе, използвано от (моторни) превозни средства.

carrick bend

- ['kaerik'bend] n вид моряшки възел.

carrier

- [kaeriъ] n 1. превозвач; 2. преносвач, разносвач; разсилен; 3. търговска компания, извършваща пощенска раздавателна служба; 4. ел. радиовълна; 5. багажник (на мотоциклет, велосипед); 6. носител, бацилоносител; 7. воен. мор. самолетоносач; 8. транспортен самолет; 9. тех. носещо устройство; 10. ~(-bag) книжна/найлонова и пр. торба за покупки; 11. пощенски гълъб (и ~ -pigeon).

carriole

- ['kaerioul] n 1. едноколка; 2. канадска шейна.

carrion

- ['kaeriъn] n 1. мърша, леш; 2. развалено месо; 3. отпадъци, боклук. [] а 1. гниещ, загнил, гнил; 2. отвратителен, противен.

carrion-crow

- ['kaeriъn.krou] n черна врана, гарван (Соrvus corone).

carrot

- ['kaerъt] n 1. морков; 2. pl sl. червена коса; червенокос човек; 3. прен. предварително обещано възнаграждение; примамка, стимул.

carroty

- ['kaerъti] а червен, червеникав, риж (обик. за коса).

carrousel

- [kaeru'sel] carousel.

carry

- ['kaeri] v 1. нося, пренасям (куфар и пр.), 2. нося с/у себе си; to ~ an umbrella нося чадър; to ~ money with one нося пари със себе си; she is ~ing her third child тя e бременна с третото си дете; to ~ in o.'s head помня, запомням; to ~ a/the face of имам вид на, изглеждам като; 3. нося, донасям, занасям, разнасям (сьобщение, новина и пр.); карам, докарвам, возя, превозвам; the wind carries sounds/smoke вятърът довява звуци/дим; 4. водя, довеждам: to ~ s.th. too far/to extremes довеждам до крайност/прeкалявам с/отивам много далеч в нещо; 5. нося, издържам, поддържам, крепя, подкрепям (тежест и пр.); the pillars ~ the roof колоните поддържат покрива; 6. refl държа се, нося се (като), to ~ o.s. with dignity държа се с достоинство; he carries himself like a soldier той има стойка и пр. на войник; 7. воен. завладявам, завземам, превземам (крепост и пр.), прен. преодолявам с лекота; увличам, спечелвам, убеждавам; to ~ all before one имам пълен успех; to ~ the day/thc world имам бляскав успех, спечелвам пълна победа; 8. прокарвам, приемам (предложение, законопроект и пр.); налагам, провеждам; to ~ into effect/execution привеждам в действие, изпълнявам, осъществявам; 9. прокарвам, прекарвам; продължавам, разширявам; to ~ pipes under the streets прокарвам тръби под улиците; to carry a road into the mountains продължавам път нагоре в планината; 10. отвеждам, проводник съм (на звук, електричество и пр.); 11. нося се, предавам се, долитам, чувам се (за звук); бия, достигам до (за орьдие); a voice that carries well глас, който се носи/чува добре; the guns could only ~ ten miles оръдията можеха да бият само на 10 мили; 12. нося, понасям (пиене, алкохол и пр.); 13. имам, предавам, внушавам; to ~ conviction звуча убедително, убедителен съм; to ~ s.o. off his fect изпълвам някого с ентусиазъм; to ~ authority/weight имам влияние/значение, тежа; 14. нося, влека след себе си; the promotion carries with it higher pay повишението носи увеличение и на заплатата; 15. държа на склад, имам в наличие (за продан); рад., телев. предавам (особ. редовно), помествам (особ. редовно реклама, обяви и пр. за вестник)', съдържам, включвам (таблици, диаграми и пр. за книга); 16. побирам (за кола); 17. правя пренос (на цифри, сбор), ~ one едно наум (при сьбиране на цифри в колона); 18. давам, раждам, произвеждам (за земя); поддържам, изхранвам (добитьк); to ~ (out) o.'s bat крикет продължавам/не съм отпаднал от играта; to ~ coals 1) върша черна работа: 2) понасям унижение; to ~ the can si. на топа на устата съм; carry about нося/мъкна със себе си; carry away обик. pass увличам; вдигам, задигам;отнасям; the crowd was carried away by his words тълпата изпадна във възторг от думите му; the audience was carried away by his acting публиката беше напълно завладяна от играта му; carry back връщам назад към/напомням/припомням миналото; carry down стигам, достигам (to до); the garment carried down to the ankle дрехата достигаше до глезена carry forward 1) придвижвам напред; 2) счет. пренасям на друга графа/страница и пр.; carry off 1) отвеждам, отвличам; вдигам, задигам; 2) отнасям/огкарвам в гроба (за болеет, смьрт), 3) спечелвам (награда и пр.), 4) to ~ it off (well) излизам благополучно от трудно положение, издържам, успявам; carry on 1) продължавам, карам (по сьщия начин), ~ on! карай! продължавай! to ~ on a conversation водя/продължавам/поддържам разговор; 2) водя (тьргочин и пр.), ръководя (предприятие, фирма), 3) държа се глупаво/несериозно, флиртувам очебийно; бия на очи с поведението си; 4) разг. правя сцена, крещя. държа се истерично; carry out 1) изнасям, измъквам; 2) изпълнявам, провеждам, осъществявам; прилагам (закон и пр.), carry over 1) пренасям, прекарвам, извозвам (пътници, стока), 2) пренасям на друга страница/графа; 3) борса задържам плащането до следващия път; 4) продължавам без прекъсване; 5) отлагам (работа и пр.) за по-късно; 6) задържам, оставям за по-нататък; carry through 1) извеждам/довеждам докрай, завършвам; провеждам, прокарвам; осъществявам, изпълнявам; 2) подкрепям, поддържам; подпомагам (в критичен момент), извеждам (от затруднение и пр.), his courage will ~ him through смелостта му ще му помогне да преодолее трудностите; ten pounds should ~ her through десет лири би трябвало да и стигнат да се оправи; 3. оцелявам, запазвам се. [] n 1. далекобойност, обсег (ни орьдие). полет (на снаряд и пр.)', 2. (такса за) пренасяке на лодки и пр. между две плавателни реки и пр.; 3. (at the) ~ на рамо (за пушки).

carry-all

- ['kaerio:l] n 1. обемиста чанта. сак: 2. им. авюмобил със странични седалки; 3. закрит файтон; 4. товарачна машина, скрепер.

carry-cot

- ['kaerikot] n 1. голяма чанта с две дръжки за носене на бебе.

carry-over

- ['kaeri'ouva] n 1. нещо пренесено: счет. сума за пренос: 2. нещо отсрочено/отложено/оставено за друг път/за по-къспо: 3. остатък от нещо/отпреди.

carrying

- ['kaeriin] n 1. носене. пренасяне; транспорт; 2. attr за носене; транспортен; портативен.

carrying capacity

- ['kaeriinka'paesiti] n 1. тех.. ел. допустимо натоварване; 2. пропусквателна способност; 3. товароподемност.

carrying-trade

- ['kaeriintreid] n превоз на стоки (особ. по вода), воден транспорт.

carryings-on

- ['kaeriinz'on] n pi si. глупаво/несериозно/лекомислено държане. съмнително поведение; очебийно флиртуваие; such ~ ! какво непристойно държане! какво безобразие!

carsick

- ['ka:sik] n на когото прилошава при/непонасящ пътуване с автомобил.

cart

- [ka:t] n 1. кола, каруца, талига; двуколка; 2. кола за разнасяне на стоки; in the ~ si. на зор/натясно съм, имам си неприятности; to put the ~ before the horse прен. правя/обръщам нещата наопаки, започвам от краката за главата. [] v 1. превозвам с каруца (товар, стоки), 1. карам кола/каруца: 3. si. мъкна; 4. им. превозвам, извозвам (с коли, автобус и пр.).

cart-horse

- ['ka:tho:s] n товарен/впрегатен кон.

cart-load

- ['ka:tloud] n 1. една кола товар: 2. голямо количество.

cart-road, -track

- ['ka:troud. -traeck] n коларски път,

cart-wheel

- ['ka:twi:l] n 1. колело (ни кола. каруца), 2. им. рaзг. голяма монета/шапка и пр.: 3. акробатическо премятане встрани.

cartage

- ['ka:tidz] n (такса за) превозване с каруца и пр.

carte blanche

- ['ka:t'bla:nJ] n фр. 1. неограничено пълномощие, картбланш: 2. кирти ръка без нито един оньор.

cartel

- ['ka:tel] n 1. картел; 2. обединение на политически групировки за общи действия: 3. конвенция за размяна на пленници; 4. писмено повикване на дуел.

carter

- ['ka:va] n 1. резбар; 2. човек, който разрязва месото на трапеза; 3. carving-knife; 4. pi големи нож и вилица за разрязване на месо/птица.

cartesian

- [ka:'ti:zian] 1. а картезиански. Декартов(ски); II. п последовател на Декарт, картезианец.

carthaginian

- [ka:Oe'dzi:nian] n картагенски: пунически.

cartilage

- ['ka:tilidz] n инит.. хрущял; temporal ~ още невкостепен хрущял у дете.

cartilaginous

- [,ka:ti'laedzines] n хрущялен.

cartographer

- [kai'tografa] n картограф.

cartographic(al)

- [,ka:ta'graefik(l)] n картографски.

cartography

- [ka:'tograri] n картография.

cartomancy

- ['ka:tamaensi] n гадаене/врачуване/гледане на карти.

carton

- ['ka:tan] n мукавена/картонена кутия.

cartoon

- [ka:'tu:n] n 1. карикатура, обик. политическа: 2. скипа за стенопис/мозайка и пр; 3. рисуван/анимационен филм: 4. комикс. [] v рисувам карикатури: осмивам чрез карикатура.

cartoonist

- [ka:'tu:nist] n карикатурист.

cartopper

- ['ka:,topa] n им. малка лодка, която може да се пренася на багажник върху кола.

cartouche

- [ka:'tu:J] n 1. орнамент във формата на свитък (на кипител. корица на книги и пр.)'. 2. декоративна табелка с надпис: 3. археол. елипсовидна фигура. в която са вписани имената и титлите на египетски фараони.

cartridge

- ['ka:tridz] n 1. патрон; blank ~ маневрен/халосен патрон; 2. касетка с филм/магнетофонна лента и пр.

cartridge-belt

- ['ka:tridzbelt] n 1. патрондаш; 2. картечна лента.

cartridge-box

- ['ka:tridzboks] n кутия/сандъче за патрони.

cartridge-case

- ['ka:tridzkeis] n гилза на патрон.

cartridge-paper

- ['ka:tridz,peipa] n 1. дебела/плътна хартия за патрони: 2. дебела рисувателна хартия за големи плътпи пликовe.

cartulary

- ['ka:tjulari] n регистър на крепостни актове и други документи.

caruncle

- ['kaerankl] n зоол. месест израстък: гребен/обици на пуяк и пр.

carve

- [ka:v] v 1. изрязвам, дьлбая (с длето и пр.) (дьрво, камьк, мрамор и пр.)', to ~ in/on marble издълбавам върху мрамор; 2. издялвам, извайвам (статуя и пр.) (out of от); 3. режа, нарязвам (сготвено месо, птица и пр.)', well done meat ~s easily добре свареното месо се реже лесно; to ~ o.'s way с мъка си пробивам път (и прен.)', to ~ out a career for o.s. създавам си/правя кариера с много усилия; carve out 1) издълбавам, изрязвам; отрязвам (от по-голямо цяло)', 2) прен. създавам; carve up разделям, разпределям (наследство, плячка, територия)', to ~ up a country разделям/разпокъсвам страна на части.

carvel-built

- ['ka:valbilt] а мор. с гладка обшивка, с плътно прилепващи дъски (за короб).

carving

- ['kavin] n 1. резбарство; 2. (дърво)резба; 3. разрязване на месо.

carving-fork

- ['ka:vinfo:k] n специална вилица, използвана при разрязване на месо.

carving-knife

- ['ka:vinnaif] n голям нож за разрязване на месо.

caryatid

- [,kaeri'aetid] n (р! и -tides [-tidi:z] ) арх. женска статуя, служеща за подпора/украса на сграда.

cascade

- [kaes'keid] n 1. малък стръмен водопад; серия от водопади, спускащи се на стъпала, каскада; 2.богато падащи гънки/дипли/драперии и пр.; 3. ел. каскада. [] v 1. изливам се на изобилии потоци, изсипвам се като водопад; 2. падам на богати дипли/гънки (за драперия и пр.).

case

- [keis] n 1. случай; положение; a gone ~ разг. безнадежден случай; in ~ ако, в случай че; just in ~ да не би; за всеки случай; in' ~ of в случай на; in any ~ при всички случаи, така или иначе, във всеки случай; in any and every ~ при всички обстоятелства; in that ~ в такъв случай, при тези обстоятелства; in no ~ в никакъв случай, по никакъв начин; in the ~ of що се касае до, колкото за; if that is the ~ ако/щом като е така; that is the ~ вярно e, така стои работата, случаят е такъв; it is not the ~ нищо подобно, не е вярно, работата не стон така; as the ~ may be според (както е) случая, в зависимост от обстоятелствата; such being the ~ предвид на това, поради това, щом като с така, в такъв случай; as the ~ stands при това положение, при дадените условия; put the ~ that да допуснем/да предположим, че; 2. състояние, положение; in good/evil ~ в добро/лошо състояние; 3. случай, пример; a clear ~ of cheating явен случай на измама; 4. ме. случай (на заболяване); пациент, болен; basket ~ ам. 1) човек с ампутирани ръце и крака, жив труп; 2) разг. напълно негоден човек ~ history мед. история на заболяването, анамнеза, 5. юр. дело; казус; съдебен прецедент; 6. юр. факти, доказателства; to have a good ~ имам необходимите доказателства; to make out o.'s ~ доказвам, чесьм прав, привеждам убедителни аргументи в полза на, доказвам; there is a ~ for има достатъчно основания за; to put the ~ for s.o./s.th. привеждам аргументи в полза на някого/нещо; 7. гран. падеж; 8. si. чудак, особняк, чешит. [] n 1. сандък, кутая (за амбалаж)', 2. чанта, куфар; 3. папка; калъф; подвързия, обвивка (на книга и пр.), 4. корпус (на часовник-златен, сребьрен и пр.)', 5. стьклена витрина/шкаф (в музей и пр.), 6. печ. наборна каса; lower ~ отделение/каса с малки букви; upper ~ отделение/каса с главни букви; 7. каса (на прозорец, врата), 8. (cartridge-) ~ воен. гилза: 9. чифт; 10. тех. кожух. [] v 1. покривам, обвивам, затварям; 2. поставям в кутия/сандък; 3. si. оглеждам къща и. пр. с цел да я ограбя.

case-book

- ['keisbuk] n 1. мед. книга/дневник със случаи на (характерни) заболявания; 2. юр. регистър с данни за по-особени случаи; сборник с казуси.

case-harden

- ['keis,ha:dn] v 1. тех. закалявам, циментирам (стомана, желязо)', 1. прен. правя нечувствителен/корав/груб; ожесточавам.

case-knife

- ['keisnaif] n 1. нож в калъф; 2. ам. нож за хранене.

case-law

- ['keislo:] n съдебна практика, основана върху прецеденти.

case-load

- ['keisloud] n юр., мед. всички случаи, с които адвокат/лекар е натоварен в даден период.

case-shot

- ['keisJot] n картеч; шрапнел.

casein

- ['keisiin] n хим. казеин.

casemate

- ['keismeit] n воен. каземат, подземен затвор.

casement

- ['keismant] n 1. каса на прозорец; 2. прозорец на панти; 3. поет. прозорец; ~ cloth материя за пердета.

caseous

- ['keisias] а от/като сирене.

cash

- [kaeJ] n пари, парична наличносг (банкноти, монети и пр.), to be in ~ имам/разполагам с пари: to be out of/short of ~ почти нямам/не разполагам с пари; ~ down, ~ payment плащане в брой/веднага/на място; ~ on delivery заплащане при доставяието/с наложен платеж; ~ with order заплащане при даването на поръчка; ~ price цена с отстъпка (при плащане в брой), ~ and carry купуване на стоки, за превоза на които има грижа купувачът: ~ register автоматична маркировъчна каса; to pay (in/by) ~ плащам в брой. [] v 1. осребрявам (чек и пр.); 2. бридж изигравам ометрена карта; cash in 1) обръщам в пари; 2) прен. разг. умирам; cash in on 1) реализирам печалба от; 2) извличам облага от, възползвам се от, използвам за своя изгода; cash up for разг. плащам за, заплащам, изплащам. [] n дребна индийска/китайска монета.

cash crop

- ['kaeJkrop] n култура, отглеждана изцяло за продан.

cash desk

- ['kaeJdesk] n каса (в магазин и пр.).

cash-account

- ['kaeJa,kaunt] n касова сметка.

cash-book

- ['kaeJbuk] n касова книга.

cashew

- [ka'Ju:] n 1. тропическо дърво (Anacardium occidentale); 2. бъбрсковидна ядка от плода на това дърво, кашу.

cashier

- [kae'Jia] n касиер (в банка, магазин, хотел и пр.). [] v 1. уволнявам от работа/служба; 2. воен. уволнявам; понижавам; свалям от длъжност; разжалвам; 3. ам. отхвърлям; изхвърлям.

cashmere

- [kae'Jmia] n 1. кашмирска вълна; 2. мех вълнен плат, Кашмир; 3. шал от кашмирска вълна.

casing

- ['keisin] n 1. обвивка; опаковка; 2. обшивка; 3. калъф, кутийка; 4. рамка, каса (на прозорец, врата)', 5. външна гума на кола.

casino

- [ka'sinou] n игрален дом, казино.

cask

- [ka:sk] n буре, бъчва, каца.

casket

- ['ka:skit] n 1. касетка; кутия, ковчеже {за бижу и пр.). 2. им. ковчег.

casque

- [ka:sk] n ист., поет. шлем.

cassation

- [ka'seiJn] n юр. анулиране, отменяне, касация.

cassava

- [ka'saiva] n 1. тропическо растение маниока (Manihot): 2. брашно/хляб от маниока/тапиока,

casserole

- ['kaesaroul] n 1. огнеупорен стъклен/глинен съд за готвене/печене, касерол; 2. ястие. сготвено/опечено в касерол; 3. ястие от месо. гарнирано с ориз или пюре от картофи.

cassette

- [ka'set] n 1. cartridge 2; 2. ~ tape recorder касетофон.

cassia

- ['kaesia] n вид канела.

cassock

- ['kaesak] n свещеническо paco.

cassowary

- ['kasaweari] n австралийска птица казуар.

cast

- [ka:st] v (cast) 1. хвърлям, мятам (away, off, out); to ~ the lead хвърлям лот във вода, измервам дълбочина; to ~ light on/upon прен. осветлявам, изяснявам: to ~ an eye/a look/glance at хвърлям (бегъл) поглед към, поглеждам; to ~ a spell on омагьосвам; to ~ dice хвърлям зар; to ~ lots тегля/хвърлям жребие; 2. хвърлям. запокитвам, тръшвам, to ~ ashore изхвърлям на брега (за вьлчи)', 3. хвърлям, сменям (зьби, козина, рога. пера и пр.), 4. помятам (за животчо). 5. роня преждевременно листа/плодове (за дьрво и пр.)', 6. шкартирам, бракувам; уволнявам; 7. изчислявам, пресмятам, събирам (често с up); to ~ accounts правя сметки/изчисления; 8. театр. 1) определям състава на артистите в пиеса/филм; 2) разпределям ролите; 3) определям (артист) за дадена роля; 9. юр. осъждам за заплащане на обезщетение и пр.: 10. тех. лея, отливам, правя отливка от (метал, гипс), to ~ a page печ. клиширам/ стереотипирам страница; to ~ a false colour on s.th. представям нещо в погрешна/лъжлива светлина: to ~ dirt at s.o. прен. черня/петня/калям някого: to ~ a veil over хвърлям булото на мълчанието върху; to ~ caution/prudence to the winds пренебрегвам всяко благоразумие; cast about 1) лов. прея даря; 2) прен. прея отчаяно навсякъде; 3) тьрся начин, планирам, кроя; 4) подмятам, разхвърлям; cast away 1) отхвърлям, изхвърлям; отказвам се от; 2) разпилявам, пропияявам, прахосвам; 3) мор. обик. pass претьрпявам корабокрушение. cast down 1) отхвърлям; 2) свеждам (очи); 3) гнетя, потискам; to be ~ down изпаднал съм в униние/отчаяние; cast in давам в добавка, прибавям; to ~ in o.'s lot with свързвам съдбата си с (някого, нещо), cast loose мор. отделям се, откъсвам се, потеглям; cast off 1) изоставям, захвърлям; изгонвам, изпъждам, отхвърлям; 2) мор. отплувам, потеглям; 3) освобождавам се от (окови и пр.), 4) лов. отвързвам, пущам (куче, сокол), 5) изпускам/свивам бримки; завършвам плетиво; 6) печ. изчислявам печатни страници по ръкопис; 7) свалям, събличам (дрехи), 8) мор. развързвам, пускам (за лодка), cast on нанизвам бримки на кука, започвам плетка, заплитам; cast out 1) изгонвам, изпъждам, пропъждам; 2) повръшам: cast up 1)изригвам, изхвърлям; повръщам; 2) вдигам, повдигам (глава, очи)-, 3) изхвърлям на брега (за море), 4) събирам (цифри), правя (сметка), 5) прояснявам се (за време), 6) появявам се, изниквам пред погледа. [] n 1. хвърляне, мятане (на мрежа, вьдица, жребие и пр.), 2. хвърлей (разстояние)', 3. лов. тьрсене на диря, душено; 4. театр, разпределение на роли; сьстав на пиеса/филм и пр.; an all-star ~ в ролите само именити артисти; 5. отливка, форма на отливане; образец: piaster ~ гипсова отливка: 6. хвърлена/сменена кожа (ни змич, часекомо и пр.), 7. сбор; изчисление: 8. ред. подреждане, форма: оформление. устройство; 9. изкривяване. отклонение; a ~ in the eye леко кривогледство; 10. мед. гипсова превръзка: II. вид. тип; характерност във външността/нрава на човек; израз на лице, физиономия: склонност. тенденция: отсечка. оттецък, нюанс; ~ of the mind начин на мислене. манталитет: 12. хвърляне на зар. залагане. рискуване: to stake/set/put on a ~ поставям на карта, рискувам.

cast-iron

- ['ka;st'aian] n чугун. [] a 1. чугунен: 2. прен. твърд, неуморим; непоеклонен; неизменен; несломим; неуязвим.

cast-off

- ['ka:st'3:f] n и изхвърлено/непотребно нещо (дреха и пр.). [] а изхвърлен, захвърлен, ненужен.

cast-offs

- ['ka:st3:fs] n pi стари/ненужни дрехи.

castanets

- [,k8esta'nets] n pi кастанети.

castaway

- ['ka:sta,wei] n 1. корабокрушенец: 2. прен. прокуден човек; изгнаник. [] а изхвърлен, прокуден, низвергнат.

caste

- [ka:st] n 1. каста; 2. привилегирована класа, каста: to lose ~ слизам на по-ниско обществено стъпало.

castellan

- ['kxstslan] n управител на замък, кастелан.

castellated

- ['kxstaleitid] а 1. като/наподобяващ замък; 2. с цазъбени стени; 3. осеян/изобилствуващ със замъци (за облает).

caster

- ['ka:sta] n 1. леяр и пр. (еж. cast); 2. castor

castigate

- ['kastigeit] v 1. наказвам строго, бия; 2. критикувам остро, порицавам, бичувам.

castigation

- [,kaesti'geiJn] n 1. строго наказание; 2. остра критика, порицание.

castilian

- [kx'stilian] 1. а кастилски: II. n 1. кастилец; 2. кастилски език (книжовният испански езык).

casting

- ['ka:stin] n 1. изхвърлена вещ и пр.: 2. тех. изливане, отливане. отливка; 3. театр, разпределяне на ролите (за пиеса, филм).

casting-vote

- ['ka:stii]'vout] n решаващият глас на председателствуващия при равен брой гласове (в избори) (и casting-voice).

castle

- ['ka:sl] n 1. замък. крепост; 2. дворец: 3. шахм. тур. топ: 4. the C. бившата резиденция на вицекраля в Дъблин: ~s in the air/in Spain въздушни кул, фантазии: мечти. [] v шахм. правя рокада.

castle nut

- ['ka:slnAt] n тех. гайка с нарез, коронна гайка.

castor

- ['kaista] n 1. ючл. бобър; 2. боброва мае: 3. ост. шапка. [] n 1. солница и пр. с калаче на дупки (за порьсване със сол, захар. пипер и пр.)', 2. прибор с шишенца с оцет, зехтин и др. подправки; 3. колелце/ролка за крака на стол/маса и пр.

castor oil

- ['ka:st3r'3il] n рициново масло.

castor sugar

- ['kaistaJuga] n пудра захар.

castor-oil plant

- ['kaistarail,plaint] n бот. рицин (Ricinus communis).

castrate

- [kae'streit] v 1. кастрирам; 2. прен. лишавам от жизненост/енергия: 3. окастрям, цензурирам (книга и пр.).

castration

- [kae'streiJn] n кастриране, кастрация.

casual

- ['kae^ual] а 1. случаен, непредвиден, неочакван: инцидентен; непреднамерен: 2. небрежен, нехаен; безучастен, безразличен; 3. неофициален, обикновен; непринуден; ~ clothes, clotlies for ~ wear неофициални/всекидневии дрехи, обикновено облекло; ~ shoes удобни/леки/спортни обувки с нисък ток: 4. случаен, непостоянен, нередовен, несистемен; ~ Inbonrer/worker приходящ/непостоянен работник. [] n 1. приходящ/временен/странствуващ работник: работник на нередовна/непостоянна работа; 2. случаен/непредвиден посетител/купувач/клиент и пр.; 3. скитник; 4. pi разг. всекидневни дрехи, неофициално облекло.

casualty

- ['kaegualti] и 1. нещастен случай, произшествие; авария; 2.човек, пострадал при произшествие/война и пр.; жертва; 3. pi загуби в хора и материални щети; 4. воен. изчезнал/убит/ранен в сражение войник; р1 списък на ранените/убитите/изчезналите войници (и ~ list); to sustain/suffer ~ ies понасям загуби/щети; to become a ~ воен. бивам изваден от строя; ~ department/ward отделение (в болипца и пр.) за пострадали при произшествия и пр.

casuistie(al)

- [,kaezju'istik(3l)] а казуистически.

casuistry

- ['k«ezjuistri] n казуистика; игра на думи; софистика.

casus belli

- ['keisas'belai] и лат. причина/повод/претекст за (обявяване на) война/за конфликт/кавга/свада.

cat

- [kaet] n 1. котка; животно от семейство котки; the ~ did it шег. не съм го направил аз, не съм виновен аз; to turn ~ in the pan напускам, изменям; ставам ренегат; to let the ~ out of the bag издавам тайна, изпущам се да кажа нещо, ял съм кокоши крак; to see which way/how the ~ jumps прен. гледам накъде духа вятърът; a ~ may look at a king и най-простите хора си имат права; (the) ~'s pyjamas/whiskers si. много фин човек. нещо от класа, като него втори няма; най-; по-; enough to make a ~ laugh много смешно/забавно, да умрет от смях; ~ among the pigeons/canaries опасен човек, вълк в кошара; to put the ~ among the pigeons/canaries правя сензация; внасям смут/объркване; to be sick as a ~ повръщам силно/неудържимо; it rains ~s and dogs вали като из ведро; to jerk/shoot the ~ si. дера котки/кози/лисици, повръщам (за пиян човек), like a ~ on hot bricks много неспокойно, като на тръни; like the ~ who swallowed the canary гузно, виновно; no room to swing a ~ много тясно, няма къде да се обърнеш; that ~ won't jump/fight този номер няма да мине; has the ~ got your tongue? разг. защо мълчиш, езика ли си си глътнал? not a ~ in hell's chance абсолютно никакъв шанс; 2. злобен/хаплив/заядлив човек, особ. жена; 3. si. горещ поклонник на джаза; 4. двоен триножник (с шест крака)', 5. камшик от девет върви; a taste/dose of the ~ бой с камшик. [] v (-tt-) 1. мор. вдигам котва; 2. бия с камшик; 3. si. дера котки/кози/лисици, повръщам.

cat burglar

- ['kaetbaigia] n крадец, който се вмъква на горни етажи чрез катерене.

cat's-cradle

- ['ksets.kreidi] n игра с конец, намотаван около пръстите в различии форми.

cat's-eye

- ['kaets.ai] n 1. минер, хризоберил, халцедон; 2. авт. (и р1) котешко око/очи.

cat's-foot

- ['kaetsfut] n бот. самобайка (Glechoma hederacea).

cat's-meat

- ['kaetsmi:t] n конско и пр. месо, продавано като храна за котки.

cat's-paw

- ['kaetsp3:] n 1. човек, използван като оръдие/маша от някого; to make a ~ of s.o. правя някого свое оръдие; i. лек ветрец, набраздяващ водната повьрхност.

cat's-tail

- ['kaetsteil] я бот. 1. хвощ (Equisetum); папур (Typha); 2. catkin.

cat's-wiskers

- ['kaetswiskaz] n 1. рад. контактна пружина; 2. еж. cat 1.

cat-and-dog

- ['kaetan'dog] а: ~ life живот, изпълнен с кавги и разправии.

cat-and-mouse

- ['kaetand'maus] а изпълнен с взаимно дебнене; ~ game предпазливо маневриране/пазарене/преговаряне и пр.; to play at ~ with s.o. играя си като котка с мишка с някого.

cat-boat

- ['kaetbout] n вид малка платиоходка.

cat-eyed

- ['kaetaid] а който вижда на тьмно, с котешки очи.

cat-fish

- ['ksetfiJ] n 1. сладководна риба (Siluroides); 2. морска .котла, морски вълк (риба).

cat-ice

- ['kaetais] n т-ьнък лед.

cat-lap

- ['kaetlaep] n si. много слаб чай/питие и пр.

cat-o'-nine-tails

- ['kata'nainteilz] n бич/камшик от девет върви.

catabolism

- [ka'taebalizm] и биол. разпадане на веществата в организъм, катаболизъм.

catachresis

- [kaeta'krhsis] n {pi -chreses (-'kri:si:z]) неправилна употреба на думи, не на място/неуместно употребена дума.

cataclysm

- ['kaetaklizm] n катаклизъм; прен. рязка социална/политическа промяна; прелом, преврат.

cataclysmal, -clysmic

- [kaeta'klizmal, -'klizmik] а катастрофален. преломен.

catacomb

- ['kaetekoum] n обик. pi подземна гробница; катакомба.

catafalque

- ['kstafaelk] n погребална колесница, катафалка.

catalan

- ['kaetalan] 1. а каталонски; II. п каталонец; каталонски език.

catalepsy

- ['kaetalepsi] n мед. нервен припадък, вцепеняване, каталепсия.

cataleptic

- [kaeta'leptik] мед. 1. а каталептичен (за припадьк и пр.)', II. п лице, страдащо от каталепсия, каталептик.

catalise

- ['kaetalaiz] v хим. катализирам, дайствувам като катализатор.

catalogue

- ['kaetalag] n 1. тьрг. списък на стоки за продан, каталог; 2. библиотечен каталог; author ~ каталог по автори; subject ~ предметен каталог; ~ raisonne систематичен каталог с анотации; 3. списък/описание на картини/музейни предмета и пр.; регистьр; 4. ам. учебен план/програма, проспект (на колеж и пр.).

catalogue, catalogs

- [] v включвам в каталог; съегавям каталог, каталогизирам.

catalpa

- [ka'taelpa] n бот. каталпа (дьрво).

catalyser, catalyst

- ['kartslaiza, 'kaetalisi] n хим. катализатор.

catamaran

- [.ktetama'raen] n 1. примитивен сал; 2. две лодки, съединени с мостче; 3. разг. свадлива/зла жена.

catamite

- ['kactamait] n пасивен партньор на педераст.

catamount, catamountain

- ['kaetamaunt, kaeta'mauntin] n 1. дива котка; рис; пума, леопард; 2. див/свадлив човек.

cataplasm

- ['kaetaplaezm] и лапа, пластир.

catapult

- ['kaetapAlt] n 1. ист. военна метателна машина, катапулт; 2. косм. 1) механизъм за автоматично изхвърляне на самолети от самолетоносач и пр.; 2) устройство за автоматично изхвърляне на пилот/космонавт от летателен апарат; 3. детска прашка за изхвърляне на камъчета. [] v 1. изхвърлям/изстрелвам с катапулт; 2. стрелям с прашка.

cataract

- ['kaetaraekt] n 1. голям стръмен водопад; 2. проливен дъжд, порой; 3. мед. перде на очите, катаракт; 4. тех. катаракт, демпфер; 5. прен. буен поток от думи и пр.

catarrh

- [ka'ta:] n мед. възпаление на слизестата ципа, катар.

catarrhal

- [ka'tairal] и мед. катарален.

catastrophic

- [.kseta'strafik] а катастрофален.

catastrophy

- [ka'taestrafi] n 1. катастрофа, внезапно бедствие, голямо нещастие, беда; 2. геогр. катаклизъм; катастрофа; 3. лит. развръзка на драма, драматична развръзка.

catawba

- [ka't^ba] n 1. сев.-ам. грозде; 2. бяло вино от това грозде.

catbird

- ['kaetbaid] n .ам. вид дрозд.

catcall

- ['kaetk3:l] n 1. свирене, свиркаве; освиркване, дюдюкане (в театьр и пр), 2. свирка, пищялка. [] v свиркам, освирквам.

catch

- [kaetJ] v (caught [k3:t]) 1. хващам (и превозно средство), ловя, улавям, залавям; 2. улавям, хващам, настигам, заварвам; изненадвам (за буря, дьжд и пр.)', to ~ s.o. doing s.th. залавям някого, че прави нещо; let me ~ you at it! само да те хвана/пипна, че го правиш; ~ me (doing such a thing) upon. как пък не, бъди сигурен.че няма (да го направя), никога! to ~ s.o. out/napping/bending/tripping, etc. хващам някого в грешка, сварвам някого неподготвен, изненадвам някого неприятно; we were caught in a storm застигна ни буря; the country is caught in a crisis страната e обхваната от криза; 3. закачам (се), прикачам (се); заплитам (се); прихващам (се); притискам (се); a nail caught my dress роклята ми се закачи на някакъв гвоздей; the boat was caught in the reeds лодката се заплете/затъна в тръстиката; I caught my finger in the door притиснах/прищипах си прьста на вратата; our car was caught between two lorries колата ни попадна между два камиона; I caught my foot on a root препънах се в един корен; the lock won't ~ ключалката не хваща/не може да се отключи/заключи; 4. хващам, прихващам, заразявам се от {частичка, заразна болеет и пр.)', to ~ a habit добивам навик, навиквам; S. хващам, измамвам; you don't ~ me! няма/не может да ме измамиш/излъжеш/надхитриш; 6. хващам, долавям; дочувам; усещам; схващам, разбирам; a sound caught my ear долових някакъв звук; my ears caught a distant barking дочух далечен лай; to ~ a likeness долавям/улавям/предавам прилика (за художник и пр.), I didn't ~ what you said не чух добре какво казахте; 7. запалвам се, разналвам се, пламвам (за огън и пp.) 8. залепвам, загарям (по дыюто на тенджера)', the milk has caught млякото е загоряло; 9. закачам се, запъвам се, затягам се; запъвам, заяждам (за брава и пр.)', 10. pass разг. забременявам; II. удрям; I caught him a blow/one ударих му един; he caught it right on the nose удариха го право в носа; you will ~ it ще ядеш бой, ще го отнесеш. ще си изпатиш: catch at хващам се за; посягам да хвана; catch on 1) разг. разбирам, схващам; to ~ on to en idea схващам идея; the police caught on to what be was doing полицията узна какво върши той; 2) харесвам се. имам успех, ставам моден/популярен; разпространявам се бързо; catch out хващам, улавям (в льжа, грешка и пр.), изобличавам; изненадвам неприятно, сварвам неподготвен; catch over замръзвам, заледявам се, сковавам се от лед (за река и пр.), catch up 1) грабвам, хващам; 2) pass бивам грабнат/повлечен/понесен (от тьлпа и пр.), бивам увлечен/въвлечен/оплсген/впримчен/замесен (in/with/by s.th. в/от нещо); 3) подхващам, подемам, усвоявам. повтарям (ду.ии. мис.ш и пр.)', 4) спирам, прекъсвам (реч и пр.)'. 5) to ~ up on осведомявам (се). влизам/поставям в течение на (новини и пр.), 6) to ~ up on s.o. хващам/улавям някого в нещо нередно: 7) to ~ up on/with s.th. а) захващам се с/подхващам отново нещо изоставено/изостанало: b) довършвам/доизкарвам нещо; с) наваксвам си; to be busy ~ing up with o.'s work бързам да привърша изостаналата си работа; to ~ up on (o.'s) sleep отспивам си; 8) to ~ up with s.o. хващам/арестувам някого: 9) to ~ s.o./s.th. up, to ~ up with s.o./s.th. догонвам/настигам/изпреварвам някого/нешо. [] v 1. хващане, улавяне (особ. на топка), 2. улов на риба; 3. изгодна партия за брак; 4. изгода, печалба, келипир; no ~ , not much of a ~ не е кой знай каква печалба, не е голям келипир; 5. неочаквана/скрита трудност; хитрина, уловка, примамка, клопка; 6. част, парче; откъс, откъслек; 7. спиране, пресичане, секване (на глас. дьх и пр.), written by ~es писано с прекъсвания; 8. резе, кука, стяга (на врата, прозорец)', ключалка, райбер; 9. тех. езиче, зъбец; запънка, аретир; копче, клавиш; 10. предпазна закопчалка (на гривна, колие и пр.), II. муз. вид канон; ~ 22 si. безизходно положение на жертва, положение, при което все ти ще бъдеш жертвата.

catch as catch can

- ['kaEtJ3z'kaEtJ"kЈen] n en. свободен стил борба.

catch crops

- ['kaetfkrJps] n агр. междинни насаждения/култури.

catch-all

- ['kat^l] n, а (съд) за всякакви неща/всичко.

catch-phrase

- [katfireiz] n 1. често употребявана фраза; 2. фраза, предназначена да привлича вниманието.

catchfly

- ['kaetJnai] n бот. вид мухоловка (Silene).

catching

- ['kaetfir)] a 1. заразителен, прилепчив.(за болест), 2. прен. заразителен (за смях и пр.): 3. лесно запомнящ се (за мелодия и пр.)', 4. събуждащ любопитство/интерес; 5. привлекателен, примамлив; 6. неправилен, затруднен (за дшиане).

catchment

- ['kie.tJmant] n: ~ basin/area басейн на река. водосборен район; ~ area прен. район/зона на училище/болница.

catchpenny

- ['katJpeni] а ефектен, с примамлив за купувача вид (за ее/икни, некачествени 'стоки и пр.), сензационен (за вестник и пр.).

catchpole, -poll

- ['kaetJpoul] и шт. съдебен пристав, съдия-изпълнител.

catchup

- ['kaetJAp] ketchup.

catchword

- ['kaet,fwa:d] n 1. модна/често употребявана дума/фраза; 2. партиен и пр. лозунг; 3. заглавна дума (в речник, енциклопедия и пр.), дума, напечатана над линия горе на страницата на книга, колонтитул; 4. театр, реплика.

catchy

- ['kaetfi] а 1. приятен, привлекателен, примамлив; 2. лесно запомнящ се (за мелодия и пр.), 3. привидно лек/прост, криещ неочаквани трудности; ~ question подвеждащ въпрос; 4. затруднен (за дшиане).

cate

- [keit] n обик. pi ост. лакомства, деликатеси.

catechetic(al)

- [kaeti'ketik(l)] а религиозно поучителен, напътствуващ; катехизисен.

catechism

- ['kaetikizm] n 1. цьрк. катехизис; въпроси и отговори; 2. редица въпроси, разлит; to put s.o. through his ~ разпитвам някого подробно.

catechize

- ['kaetikaiz] v 1. поучавам/обучавам/изпитвам чрез въпроси и отговори: 2. преподавам катехизис.

catechu

- ['kaetitJu:] n дъбилен екстракт.

catechumen

- [kxti'kjuroen] n 1. новопокръстен: 2. новак.

categorical

- [keeti'gariki] а категоричен, решителен, окончателен, безусловен.

categorize

- ['ksetigaraiz] v категоризирам, класифицирам.

category

- ['kaetigari] n 1. категория (и фил.)', 2. разг. група, разряд,

catenary

- [ka'tiinari] n 1. геом. дъга; 2. тех. провес на верига; верижна линия; ~ bridge висящ мост.

catenate

- ['kaetineit] v свързвам/скачвам във верига.

cater

- ['keita] v 1. снабдявам с, доставям (провизии), to ~ (for) a feast доставям продуктите и пр. за праненство; 2. обслужвам (for); 3. грижа се за/осигурявам развлечения, удоволствия; угаждам, задоволявам (to, for); performances/goods that ~ for all tastes представления/стоки, задоволяващи всички вкусове.

caterer

- ['keitara] и доставчик (на провизии и пр.), уредник на обеди/банкети и др. тържества; управител на хотел/ресторант и пр.

catering

- ['keitarii)] n продоволствие; public: ~ обществено хранене.

caterpillar

- ['kaEtapila] n 1. гъсеница; 2. тех. гъсеиична верига; 3. attr тех. гъсеничен.

caterwaul

- ['kaet3W3:l] v 1. мяукам; 2. викам, кряскам, карам се. [] n 1. котешко мяукане; 2. крясъци, кавга.

catgut

- ['kaetgAt] n 1. (материал за) струни/корди на музикални инструменти, тенис-ракети; 2. мед. хирургически кошш. катгут.

catharsis

- [k3'9a:sis] n (pi -ses [-si:z]) 1. мед. изпразване на червата; 2. психол. катарзис, отреагирване, пречистване.

cathartic

- [k3'9a:tik] 1. а очистителен, пречистващ; II. п мед. очистително, пургатив.

cathay

- [kae'Oei] n ост. поет. Китай.

cathead

- ['kaethed] n мор. подкранова греда.

cathedral

- [ka'Oildrl] n 1. катедрала; 2. attr катедрален, в който има катедрала.

catherine-wheel

- ['k

cathode

- ['kae9oud] n ел. катод; ~ ray катоден лъч.

cathodic

- [k3'9:)dik] а ел. катоден.

catholic

- ['kae93lik] 1. a 1. католически; 2. правоверен, ортодоксален; 3. цьрк. вселенски; 4. широк, либерален, толерантен; всеобхватен, всестранен; II. п C. кятолик.

catholicism

- [ka^lisizm] n католицизъм; католичество.

catholicity

- [,kaE63'lisiti] n 1. вярност на принципите на католическата църква, правоверност; 2. универсален характер; 3. широта, непредубеденост, толерантност.

cation

- ['kaetaian] n ел. катион.

catkin

- ['kaetkin] n реса на върба, бреза и пр., „котенце".

catlick

- ['kaetlik] n разг. измиване отгоре-отгоре, преплакване.

catlike

- ['ksetlaik] а котешки. тих, предпазлив, дебнещ.

catmint

- ['kactmint] n бот. коча трева (Nepeta cataria).

catnap

- ['kcOtnaep] n лека/кратка дрямка, котешки сън.

catnip

- ['kaetnip] catmint.

catsuit

- ['kaetsju:t] n 1. гащиризон (детски, дамски), 1. тясно прилепнал спортен костюм (панталон и горница изцяло).

catsup

- ['kaetSAp] ketchup.

cattiness, cadshness

- ['kaetinis, 'kгetiJ'nis] n хитрост, лукавост; злобност.

cattish

- ['kaetif] а хитър, лукав; злобен.

cattle

- ['katl] п1.товеда, едър рогат добитък; ~ breeding скотовъдство;~ market пазар за добитък; 2. разг. коне; 3. диви бикове; 4. презр. скотове, говеда (за хора).

cattle-cake

- ['kaetikeik] n концентрирана храна за добитък.

cattle-feeder

- ['kaetifiida] n хранилка за добитък.

cattle-lifter

- ['ksetl, lifts] n крадец на добитък.

cattle-plague

- ['kaetipleig] n чума по рогат добитък.

cattle-ranch

- ['kaetlra:ntf] n скотовъдна ферма.

cattle-truck

- ['kaetItrAk] n товарен вагон/платформа за говеда.

cattleman

- ['kaetiman] n (pi -men) 1. говедар; 2. ом. скотовъд.

catty

- ['kaeti] cattish.

catwalk

- ['kaetw3:k] n тясна пешеходна пътека по мост и пр.

caucasian

- [k3:'keiJn] 1. a 1. кавказки; 2. от бялата раса; II. п човек от бялата раса, бял.

caucus

- ['kaikas] n 1. организационно събрание на политическа фракция; 2. местен партиен комитет; 3. ам. предизборно партийно съвещание.

caudal

- ['k3:dl] а анат. опашен; на/като опашка.

caudate

- ['k3:deit] а зоол. с опашка, опашат.

caudillo

- [kau'di:ljou] n исп., лат.-ам. военен диктатор.

caudle

- ['k3;dl] n топло подкрепително питие; топла овесена и пр. каша с подправки (за болни).

caught

- [] еж. catch.

caul

- [kail] n t. анат. част от околоплодния мехур по главата на новородено дете; 2. ист. боне/шапчица, скриваща задната част на косата на жена.

cauldron

- ['k3:ldr3n] n котел, казан: прен- нещо, приличащо на врящ казан (силни чувства и пр.).

cauliflower

- ['k3liflau3] n карфиол, цветно зеле; ~ cheeee пикантно ястие от карфиол, сирене и подправки.

caulk

- [k3:lk] v запушвам, изпушвам, натъпквам (цепнатини и пр.) с калчища/смола/зифт и пр.

causal

- ['k3:zl] а причинен, каузален.

causality

- [k3:'zaeliti] n причинност, каузалност; отношение между причина и следствие, каузална връзка.

causation

- [k3:'zeiJn] n 1. причиняване; 2. causality.

causative

- ['k3:zativ] a 1. причинен; причиняващ; 2. грам. каузативен.

cause

- [k3:z] n 1. причина; prime ~ първопричина; 2. причина, основание, повод, мотив (for за); to give ~ for давам основание/повод за; 3. дело, кауза: In the ~ of за, в името на: to make common ~ with заставам на страната на; подпомагам, подкрепям, присъединявам усилията си за обща цел/кауза; lost ~ загубена кауза; безнадеждно начинание/работа; 4. юр. дело, съдебен процес, кауза; to take up s.o.'s ~ поемам защитата на някого; ~ list списък на насрочени за разглеждане дела; ~ celebre нашумял процес. [] v 1. причинявам, ставам причина за; пораждам: 2. карам, накарвам, заставям. [kaz, kaz] разг. because.

causeless

- ['k3:zlis] а безпричинен, неоснователен, необоснован.

causerie

- ['kouzeri] n (pp. непринудена беседа, не официална дискусия/статия (особ. на литературна тема).

causeway

- ['ksizwei] n 1. издигната пътека/път през мочурлива/блатиста местност; 2. издигната пешеходна пътека край шосе.

caustic

- ['k3:stik] 1. а 1. хим. изгарящ, разяждащ, каустичен; ~ lime негасена вар; ~ soda сода каустик; 2. прен. хаплив, язвителен, саркастичен; II. п хим. вещество, което разяжда.

causticity

- [kai'stisiti] n 1. разяждащо свойство; 2. хапливост, язвителност, саркастичност.

cauterization

- [,k3:tarai'zeiJn] n мед. 1. обгаряне; 2. обгореност.

cauterize

- ['k3:taraiz] v 1. мед. обгарям (тькан) с нажежен инструмент и пр.; 2. правя да обръгне/да стане нечувствителен; притъпявам, затъпявам {чувства, сьвест и пр.).

cautery

- ['k3:tari] n 1. мед. обгаряне; 2. средство/инструмент за обгаряне.

caution

- ['k3:Jn] и 1. внимание, предпазливост; ~ ! внимание! пазете се! 2. предупредителен сигнал, предупреждение; ~ board предупредителен знак (не пьт и пр.), ~ money сума, внесена като гаранция за добро поведение; 3. мъмрене, предупреждение; 4. разг. страшен екземпляр, рядка скица (за човек), необикновена вещ. [] v 1. предупреждавам, предпазвам (against за, срещу, от); 2. мъмря, предупреждавам.

cautions

- ['kaiJas] а внимателен, предпазлив; разсъдлив; ~ of giving/not to give offence внимаващ/предпазлив да не обиди; to be ~ in doing s.th. действувам внимателно, върша нещо предпазливо.

cavalcade

- [,kaeval'keid] n 1. група/процесия от ездачи, кавалкада; 2. дълга върволица/процесия от автомобили или др. превозни средства; 3. процесия, шествие.

cavalier

- ['kaevalia] n 1. кавалер; 2. конник; рицар; 3. ист. роялист от времето на Чарлз 1. [] а 1. високомерен, надменен, пренебрежителен, нехаен; рязък, безцеремонен; 2. ист. роялистки.

cavalry

- ['kaevairi] n воен. конница, кавалерия; моторизирана част.

cavatina

- [kaeva'tiina] n муз. каватина.

cave

- [keiv] n 1. пещера; 2. пол. дисидентска група; фракция; 3. attr пещерен; живеещ в пещера. [] v 1. дълбая, издълбавам; 2. изследвам пещери; 3. ~ in 1) потьвам, хлътвам {за покрив и пр.); срутвам се; 2) огьвам се (за греда и пр.); 3) смачквам, сплесквам (за шапка и пр.)', 4) прен. огъвам се, отстъпвам, подчинявам се; признавам се за победен. ['keivi] int уч. si. внимавай! пази се! to keep ~ стоя на пост, за да предупредя, ако идва учител.

cave-dweller

- ['keivdwela] n пещерен обитател/човек.

cave-in

- ['keivin] n 1. хлътване; 2. хлътнатина.

cave-man

- ['keivmgn] n (pi -men) 1. cave-dweller; 2. разг. човек спримитивни инстинкти/страсти/поведение.

cave-painting

- ['keiv.peintii)] n пещерни рисунки.

caveat

- ['keiviat] n лат. 1. юр. възражение (to); to enter/put in a ~ правя възражение (against срещу); 2.предупреждение; протест; 3. ам. искане за временен патент; възражение срещу подновяване на временен патент; ~ emptor на риск на купувача.

cavendish

- ['ksevandi] n подсладен с меласа пресован тютюн за дъвчене.

cavern

- ['ksevan] n 1. (голяма) пещера; подземна кухина; геол. понор; 2. мед. каверна.

cavernous

- ['kavanas] а 1. с много пещери; 2. подобен на/като пещера; 3. вдлъбнат, хлътнал (и за очи, бузи и пр.)-, 4. звучащ глухо (за глас и пр.).

cavey

- [] cavy.

caviar(e)

- ['kaevia:] n чер хайвер; ~ to the general не по вкуса на тълпата, нещо, което невежият не може да оцени.

cavil

- ['kaevil] v (-11-) заяждам се; придирвам; правя дребнави/несъществени възражения (at, about). [] n несериозно възражение; заяждане.

caviller

- ['kaevila] n дребнав/заядлив човек.

cavity

- ['kaeviti] n 1. празнина, дупка; 2. кухина (и анат.).

cavort

- [ka'voit] v разг. подскачам, лудувам; разлудувам се.

cavy

- ['keivi] n зоол. дребен гризач, особ. морско свинче (сем. Caviidae).

caw

- [ko:] n гракане, грачене, грак (на гарван. гарга). [] v гракам, грача.

cay

- [kei] n плитчина; коралов/пясъчен риф.

cay man

- [] caiman.

cayenne

- [kei'en] n много лют червен пипер (ы ~ pepper).

cease

- [si:s] v 1. книж. спирам, преставам; to ~ (from) working преставам/спирам да работя; 2. прекратявам, прекъсвам, преустановявам, спирам; to ~ fire прекратявам военните действия; to ~ payment фин. спирам плащанията; фалирам. [] n спиране, прекъсване; край; without ~ неспирно, непрекъснато, безспир.

cease-lire

- ['shsfaia] n воен. прекратяване на огъня/военните действия; временно поимирие.

ceaseless

- ['shslis] а непрекъснат, непрестанен, безспирен; постоянен.

cecity

- ['si:siti] n книж. слепота (особ. прен.).

cecum

- [] caecum.

cedar

- ['si:d3] n 1. кедър; 2. ~ (wood) кедрово дърво (материал).

cede

- [si:d] v 1. отстъпвам (обик. с договор - територия), 1. отказвам се от/прехвърлям (имот, права).

cedilla

- [si'dila] n ез. ортографически знак под буквата c, селил

ceiling

- ['si:lin] n 1. таван (на стая и пр.), потон; 2.покрив (на кола и пр.)', 3. покриване (на таван), дъски за таван; облицовка; 4. горна граница (на цени, заплати и пр.)-, 5. ав. пределна височина, таван; 6. вътрешиата облицовка на дъното и стените на кораб.

celadon

- [celadon] n 1. светъл сивозелен цвят; 2. керамика сивозелена глазура.

celandine

- ['selandain] n бот. : greater ~ змийско мляко, жълтениче (Chelidonium majus); lesser ~ жълтурче (Ranunculus ficaria).

celebrant

- ['selibrant] n цьрк. свещеник, който извършва литургия/богослужение.

celebrate

- ['selabreit] v 1. празнувам, чествувам; ознаменувам; 2. прославям, възхвалявам; 3. отслужвам литургия.

celebrated

- ['selabreitid] а прославен, знаменит, прочут, именит, широко известен.

celebration

- [sela'breiJn] n 1. чествуване, празнуване; тържество; 2. прослава, възхвала; 3. църковна служба.

celebrity

- [si'lebnti] n 1. известност, слава; 2. известен/именит човек, знаменитост.

celeriac

- [sileriack] n вид целина/кервиз (с гомми глми).

celerity

- [sileriti] n бързина, скорост.

celery

- ['selari] n кервиз, целина (Apium graveolens).

celesta

- [silesta] n муз. челеста (вид малко пиано).

celestial

- [silestial] а 1. небесен; the С. Empire Небесната империя (старо име на Китай)', 2. божествен; божествено красив/добър; прекрасен; ангелски.

celibacy

- ['selibasi] и църк. (обет за) безбрачие, целибат.

celibatarian

- [seliba'tEarian] цьрк. 1. а безбрачен; проповядващ безбрачие; II. п привърженик на безбрачието.

celibate

- ['selibat] 1. а безбрачен, обрекъл се на безбрачие; II. и човек, обрекъл се на безбрачие, целибатер.

cell

- [sel] n 1. килия (в затвор, манастир)', 2. стаичка, колиба (на отшелник), !. килийка на восъчна пита; 4. биол. клетка; 5. ел. клетка, елемент (на батерия)', 6. тех. камера, кутия; 7. партийна ядка/ядро; 8. воен. бойна група.

cellar

- [sela] n 1. мазе, зимник, изба; 2. винарска изба; прен. запас от вина.

cellarage

- ['selaridz] n 1.избена площ; 2. такса за съхраняване в изба.

cellarer

- ['selara] n иконом на манастир и пр.

cellaret

- ['selarit] и бар, барче, шкаф за напитки.

cellist

- ['tfelist] и челист, виолончелист.

cello

- ['tJelou] n чело, виолончело.

cellophane

- ['selafein] n целофан.

cellular

- ['seljula] а анат. 1. клетьчен, състоящ се от клетки: на килийки; 2. на дупки, порест; рехав (за тькан и пр.).

cellulate(d)

- ['seljuleit(id)] а състоящ се от клетки.

cellule

- ['selju:l] n анат. малка клетка, килийка.

celluloid

- ['seljulaid] n целулоид.

cellulose

- ['seljulous] n 1. целулоза; 2. atlr целулозен.

celsius

- ['selsias] n скала на Целзиев термометър.

celt

- [sell, kelt] n келт.

celtic

- ['seltik, 'keltik] 1. а келтски; 2. n келтски език.

celticism

- ['seltisizm,'keltisizm] n келтски обичаи/изрази и пр.

cembalo

- ['tJembalou] n клавесин, чембало.

cement

- [si'ment] n 1. цимент (и анат.)', 2. спояващо вещество; спойка (и прен.), обединяващ принцип/идея и пр. [] v 1. циментирам; 2. споявам, свързвам, затвърдявам (и прен.)', укрепявам, обединявам; 3. стр. инжектирам с цимент (основи, стени).

cementation

- [simen'teiJn] n 1. циментиране; 2. спояване, свързвани (и прен.), 3. стр. инжeктиpaнe с цимент.

cemetery

- ['semitri] n гробища.

cenobite

- [] ам. coenobite.

cenotaph

- ['senata:f] n празен гроб/паметник на човек, погребан другаде; the С. паметник в Лондон на за гиналите в даете световни войни британски войници.

cense

- [sens] v цьрк. кадя, прекадявам с тамян.

censer

- ['sensa] n цьрк. кадилница.

censor

- ['sensa] n 1. цензор (и ист.), 2. лице, цензуриращо кореспонденцията по време на война; 3. служебно лице в някои университета, което се грижи за реда и дисциплината. [] v цензурирам.

censoriil

- [sen 'serial] а отнасящ се до цензурата/цензуоиоащия: 2. censorious.

censorious

- [sen'so:rias] а много критичен (of); който обича да съди другите; придирчив.

censorship

- ['sensaJip] n 1. цензура: 2. длъжност на цензор; 3. цензуриране.

censurable

- ['senfarabi] а заслужаващ порицание.

censure

- ['senJa] v 1. не одобрявам. порицавам; 2. критикувам остро (for за). [] n неодобрение; отрицателна критика; порицание; to pass a vote of ~ (on) бламирам (правителство. министьр и пр.)', open to ~ изложен на порицание.

census

- ['sensas] n 1. преброяване на населението; 2. статистически данни от преброяване на населението.

cent

- [sent] n една стотна от долара и др. парични единици, цент: разг. петак, пукната пара; per ~ процент, на сто; hundred per ~ разг. напълно, всецяло, от все сърце.

cental

- ['senti] янентнер, квинтал (мярка за зьрнени храни, сто фунта - около 50 кг).

centanry

- ['sent3:ri] n 1. червен кантарион (Erythraeum centaurum); 2. растения от рода на метличината (Centaurea).

centaur

- ['senta:] n гр. мит кентавър.

centenarian

- [senti'nEarian] 1. а стогодишен; II. п стогодишен човек, столетник.

centeniry

- [sen'ti:nari] 1. а отнасящ се до числото сто/до период от сто години; стогодишен; II, п 1. период от сто години, век; 2. чествуване на стогодищнина.

centennial

- [sen'tenial] 1. a 1. стогодишен; 2. ставащ веднъж на сто години; траещ сто години; II. п centenary II.

center

- [] ам. centre.

centering

- [] centring.

centesinul

- [sen'tesimi] мат. 1. а изчисляван с умножение по сто/по стотни; II. п една стотна.

centigrade

- ['sentigreid] а разделен на сто градуса; ~ thermometer целзиев термометер; 50° ~, 50°С 50° по Целзий.

centigrain(me)

- ['sentigraern] n сантиграм.

centilitre

- ['sentiluta] n една стотна от литъра, сантилитър.

centillion

- [sen'tilJan] n милион на стотна степей, сантилион.

centime

- ['sa:nti:m] n фр. една стотна от франка, сантим.

centimetre

- ['sentimuta] n сантиметър.

centipede

- ['sentipi:d] n зоол. стоножка (Chilopoda).

centner

- ['sentna] hundredweight.

cento

- ['sentou] n лит. произведение, съставено от цитати от разни автори.

central

- ['sentrl] а 1. централен; 2. главен, най-важен, централен (за идея, роля и пр.). [] n ам. 1. телефонна цантрала; 2. централа, център.

centralism

- ['sentralizm] я централизъм.

centralist

- ['sentralist] n привърженик на централизма.

centrality

- [sen'traeliti] n 1. централно положение; 2. стремеж/придържане към централна позиция.

centralization

- [sentralai'zeiJn] n централизация, централизиране, съередоточаване.

centralize

- ['sentralaiz] v централизирам (се), съсредоточавам (се).

centre

- ['sente] n 1. център (и пол.), 1. средище, център (на дейност и пр.)-, 3. плънка (на бонбони и пр.), 4. см. центьр-нападател; 5. нещо, коего буди интерес/привлича вниманието. [] v 1. поставям в центъра, центрирам: 2. съередоточавам (се), концентрирам (се) (in, on, at, roand); to ~ o.'s hopes on/in възлагам всичките си надежди на: 3. сп. пращам топката към центъра, центрирам; 4. отбелязвам центъра на; намирам се в центъра на; 5. тех. центрирам, центровам.

centre-bit

- ['sentabit] n бургия за дърво.

centre-board

- ['sentabaid] n мор. подвижен кил.

centre-fold

- ['sentafould] centre-spread.

centre-forward

- ['senta.foiwsd] n сп. център-нападател.

centre-half

- ['sent3ha:f] n сп. централен полузащитник.

centre-piece

- [sentaphs] n 1. украса за средата на трапезата (ваза с цветя, фруктиера с плодове и пр.); 2.украса/орнамент в средата на таван/плот и пр.

centre-second

- ['sentasekand] n (часовник сьс) секундарник, прикачен към централната ос.

centre-spread

- ['sentaspred] n даете средни страници на вестник, книга и пр.

centreing

- [] centring.

centric(al)

- ['sentrik(l)] а 1. централен, намиращ се в центъра; 2. отнасящ се до мозъчен/нервен център.

centricity

- [sen'trisiti] n централно положение, централност.

centrifugal

- [sen'trifjugal] а центробежен: центрофужен.

centrifuge

- ['sentrifjudz] n центрофуга. [] v обработвам/изцеждам с центрофуга.

centring

- ['sentrin] n 1. (зидане на свод) с кофраж/кръжило за сводова конструкция; 2. тех. центриране, центровка.

centripetal

- [sen'tripital] а центростремителен.

centrist

- ['sentrist] n полит, центрист.

centuple

- ['sentjupl] а сто пъти по-голям, стократен. [] v умножавам по сто; увеличавам стократно.

centurion

- [sen'tjuarian] n ист. стотник, центурион.

century

- ['sentJuri] n 1. столетие, век; сто години; 2. рам. стотица, стотачка; 3. крикет сто точки; 4. ист. войскова част от сто войника.

century-plant

- ['sentJariplaint] n бот. столетник.

cephalic

- [si'faelik] а анат. черепен, отнасящ се до главата, цефалически.

cephalopod

- ['sefalapad] n зоол. главоного животно (октопод, сепия).

cephalothorax

- [sefala'93:raeks] n зоол. главогръдо животно {паяци, раковидни животни).

ceramic

- [si'rsemik] а керамичен, грънчарски.

ceramics

- [si'raemiks] n pi с гл. в sing 1. грънчарство, керамика; 2. грънчарски изделия; керамични изделия; порцеланови изделия; фаянс.

ceramist

- [si'raemist] n грънчар, керамик.

cerberus

- ['sa:baras] n мит. Цербер; to fling/give/throw a sop to ~ давам/правя нещо, за да подкупя/умилостивя някого.

cereal

- ['siarial] n обик. р1 1. житно растение; 2. готова тестена храна за закуска; 3. attr зърнен, житен.

cerebellum

- [seri'belam] и анат. малък мозък.

cerebral

- ['seribral] а 1. на/отнасящ се до главния мозък, церебрален, мозъчен; 2. интелектуален; въздействуващ на интелекта.

cerebration

- [seri'breiJn] n мозъчна/мисловна дейност, мислене.

cerebrum

- ['seribram] n главен мозък.

cerecloth

- ['siakbO] n импрегниран с восък саван за балсамирани тела.

cerement

- ['siamant] n саван, покров; р1 погребални одежди.

ceremonial

- [seri'mounial] 1. a 1. официален, церемониален; 2. обреден; II. и 1. егикет; церемониал; 2. обред, ритуал.

ceremonious

- [seri'mounias] а 1. по/съобразеи с етикета; 2. тържествен, официален, церемониален; 3. държащ на/придържащ се към етикета.

ceremony

- ['serimani] n 1. церемония, церемониал; обред; master of celeinonics даремониалмайстор; конферансие; водещ забавно телевизиоино и пр. предаване; 2. тържественост, церемониалност, официалност; 3. придьржане към етикета; to stand (up) on ~ дьржа на/спазвам формалностите/етикета; not to stand on ~ with не се стеснявам от/не се церемоня с; without ~ безофициалности, непринудено; without further ~ направо, безцеремонно.

ceres

- ['siariiz] n мит., астр. Церера.

cerise

- [se'riiz] а, п вишневочервен (цвят).

cerography

- [sia'rografi] n изк. писане/рисуване/гравиране с/върху восък.

ceroplastic

- [siara'plaestik] изк. 1. а моделиран от восък; II. п р1 ваяне с восък, церопластика; восъчни фигури.

cert

- [se:t] n si. t. несьмнено нещо, сигурна работа; 2. сп. кон, който със сигурност ще спечели състезанието; фаворит.

certain

- ['sa:tn] а 1. сигурен, уверен, убеден (of в); to know for ~ зная със сигурност, сьвсем съм сигурен; to make ~ (that) 1) осигурявам си; 2) проверявам; уверявам се в/че; 3) разг. сигурен/убеден съм, че; 2. сигурен, несьмнен, положителен; he Is ~ to come той непременно ще дойде; 3. известен, определен (зо количество, време, място и пр.)-, a person of a ~ age човек на известна/средна възраст (не дотам млад), to show a ~ hesitation проявявам известно колебание; 4. известен, някакъв, някой; to a ~ degree до известна степей, донякъде; a ~ peison called last niglit някакъв човек идвал снощи; a ~ Mr Green is on die phone някой си г-н Грийн e на телефона; 5. сигурен, изпитан (за средство, лек и пр.).

certainly

- ['sa:tnli] adv 1. сигурно, несьмнено, положително, безспорно; 2. разбира се; непременно.

certainty

- ['sa:tnti] n 1. сигурност; увереност; убеденост; 2. сигурност, неминуемост, неизбежност; 3. сигурен/несъмнен факт; to know for a ~ зная със сигурност/с положителност; 4. сигурност, осигуреност, обезпеченост.

certes

- ['sa:tiz] adv ост. разбира се; наистина, вярно.

certifiable

- ['sa:tifaiabl] и 1. удостоверим; 2. подлежащ на освидетелствуване (особ. за душевноболен), 3. разг. явно луд. смахнат.

certificate

- [sa'tifikat] n 1. документ, свидетелство, уверение, удостоверение; health ~ медицинско свидетелство; 2. диплома, атестат. [sa'tifikeit] v 1. давам/издавам удостоверение; удостоверявам; 2. атестирам.

certificated

- [sa'tifikeitid] а 1. освидетелствуван; зарегистриран; 2. дипломиран, правоспособен.

certified

- ['saitifaid] а 1. заверен, удостоверен; проверен; разрешен; официално одобрен; гарантиран; ~ mail пощенска пратка с обратна разписка; 2. дипломиран, правоспособен.

certify

- ['sa:tifai] v 1. удостоверявам, потвърждавам; давам показания (to за); гараитирам/порьчителствувам за: 2. давам/издавам диплома/разрешително и пр.: атестирам; 3. легализирам (документ); 4. освидетелствувам (човек, особ. за психическо заболяване), 5. ост. съобщавам, уведомявам, уверявам.

certitude

- ['sa:titju:d] и сигурност, увереност, убеденост; несъмненост.

cerulean

- [si'ru:li3n] а небесносин.

cerumen

- [si'ru:men] n ушна кал.

ceruse

- ['si3ru:s] n 1. словно белило; 2. козметично белило.

cervelat

- ['S3:V3la:t] n вид пушен свински колбас, сервелат.

cervical

- ['saivikal] а анат. шиен, тилен.

cervine

- ['saivain] а 1. от семейството на елените; 2. приличащ на елен/сърна.

cervix

- ['S3:viks] и лат. (pi cervices [-visi:z] ) анат. 1. шия; . стеснена част на орган, шийка (особ. на матка), ервикс.

cesarean

- [] Caesaican.

cesarewitch

- [si'zariwitJ] n ежегодни конни състезания в Нюмаркет. cess [ses] n данък.

cess

- [] n ирл: bad ~ to злото да стигне (някого).

cessation

- [81'5е1,Гп] n прекъсване; прекратяване, спиране; ~ of hostilities примирие.

cesser

- ['sess] n юр. прекъсване (на плащам и пр.), изтичане (на срок и пр.).

cession

- ['seJn] n юр. отстъпване на права/територия и пр., цесия.

cesspit

- ['sespit] n 1. боклукчийски трап; 2. помийна яма.

cesspool

- ['sespu:l] n помийна яма/шахта, клоака (и прен).

cestode, cestoid

- ['sestoud, 'sestoid] n зоол. тения, панделка.

cetacean

- [si'teiJn] 1. а от семейството на китовете; китоподобен; II. п бозайник от семейството на китовете.

cetacions

- [si'teiJas] cetacean 1.

ceteris paribus

- ['keit3ri:s'pa:ribas] adv лат. ако всички други неща/елементи/фактори са равни/останат непроменени.

ceylonese

- [sil3'ni:z] ист. 1. а цейлонски (сега шриланкски); II. п цейлонец (сега жител на Шри-Ланка).

cha

- [tfa:] n чай.

chaMis

- ['Jaebli:] n бяло сухо бургундско вино.

chaconne

- [J3'kan] и 1. ист. бавен испански танц; 2. муз. шакона.

chafe

- [tfeif] v 1. търкам, разтърквам, стоплям чрез разтриване: 2. жуля, ожулвам (се), протривам (се), протърквам (се); 3. ядосвам (се), дразня (се), ям (се) (at, under); 4. губя тьрпение, нервнича. [] n 1. ожулване, протриване; протрито място; 2. раздразнение, яд; to be in a ~ раздразнен/ядосан съм.

chafer

- ['tJeif3] cockchafer.

chaff

- [tJa:f] n 1. плява (и прен.), слама; to separate wheat from ~ прен. различавам доброто от лошото; 2. некачествено нещо, неравностоен заместител; to be caught with ~ лековерен съм, лесно се хващам на въдицата; 3. метални ленти/жици, изхвърляни във въздуха за заглушаване на радиолокация и пр. chaff [] v режа/нарязвам сено/слама. chaff [] n шега, закачка, задявка, chaff [] v шегувам се, закачам се, задявам се, поднасям леко.

chaff-cutter

- ['tfa:f,kAt3] n машина за нарязване на фураж.

chaffer

- ['tfa;f3] у споря, пазаря се (за цена и пр.). chaffer [] n спор, пазарлък, пазарене. chaffinch ['tJaefint.f] n зоол. чинка (Fringilla coelebs). chafing-dish ['tJeifiodiJ] n n спиртник/мангалче и пр. за приготвяне/затопляне/поддържане топло на яденето на трапезата.

chagrin

- ['Jaegri:n] n раздразнение, разочарование, огорчение. [Jae'gri:n] v обик. pass раздразвам, разочаровам, огорчавам; to be/feel ~ed огорчен съм (at, by от).

chain

- [tTein] n 1. верига, синджир; верижка, ланец; door ~ верига за подсилване на заключена врата; 2. pi вериги, окови (и прен. ), 3. планинска верига; 4. редица, поредица, верига; серия, система (от събитш, доказателства и пр.), 5. еднотипни магазини/хотели и пр., собственост на една фирма/предприятие и пр.; newspaper ~s вестникарски тръстове/обединения; 6. хим. атомна верига в молекула; 7. сгъваема метална пръчка за измерване на дължина; мярка за дължина (66 фута), 8. фигура в танц (кадрил и пр.)', 9. attr верижен, сериен. [] v 1. оковавам във вериги (и с down); 2. завързвам/затварям/закрепявам с верига; приковавам, обвързвам.

chain stores

- ['tJein,st3:z] n pi еднотипни магазини, собственост на една фирма/предприятие.

chain-armour

- ['tfein,a:m3] n ризница от метални брънки.

chain-bridge

- ['tJein,brit^] n висящ на вериги мост.

chain-gang

- [tieingaei)] n затворници/каторжници, оковани с една обща верига.

chain-mail

- ['tJein'meil] chain-annonr.

chain-pump

- ['tfeinpAnip] n нория, кофъчен елеватор (за вода и пр.).

chain-reaction

- ['tfeinri'aekfn] n хим., физ. верижна реакция (и прен. - за сьбития и пр.).

chain-smoker

- ['tJeinsmouk3] и човек, който пуши без прекъсване.

chain-stitch

- ['tfeinstitf] n декоративен бод синджир.

chain-wheel

- ['tJeinwkl] я тех. зъбчато колело с верижна трансмисия.

chainsmoke

- ['tJeinsmouk] v паля цигара от цигара, пуша непрекъснато.

chair

- ['^еэ] n 1. стол: to take a ~ сядам; 2. ръководно място; ръководство (на катедра и пр.)', професура; кметска длъжиост; alderman, etc. above/past the/below the ~ градски съветник, който вече е/който още не е заемал кметска длъжност; 3. (място на) председателствуващ/председател (на събрание, обед и пр.), to be in the/take the ~ председателствувам, председател съм; to appeal to/address the ~ обръщам се към председателствуващия; to leave the ~ закривам събрание/заседание; 4. ам. елекрически стол за екзекуции; to go/get/be sent to the ~ ам. бивам екзекутиран на електрически стол; 5. жп. металическа релсова подложка; 6. ист. столносилка. [] v 1. нося на ръце/(като) на стол (победител в сьстезания, избори и пр.)', 2. въвез^дам официално в длъжност; 3. председателствувам/ръководя събрание.

chair-bed

- ['tJe3bed] n кресло, което се разгъва и става легло.

chair-borne

- ['^еэЬэ:п] а воен. разг. административен, небоеви; ~ troops неизлизащ в полети състав.

chair-car

- ['tJea'ka:] n жп. салон-вагон.

chair-lift

- ['tfealift] n en. открит лифт.

chair-warmer

- ['tfeawaima] n ом. ленивец, лентяй, безделник.

chairlady

- ['t^leidi] n жена, председателствуваща (събрание и пр.), председателка.

chairman

- ['tJeaman] n председателствуващ (сьбрание и пр.), председател; to act as ~ председателствувам.

chairmanship

- ['tJeamanJip] n председателство; to be called to the ~ бивам избран за председател.

chairperson

- ['tJeapaisn] n лице, председателствуващо събрание и пр. (жена, мьж.).

chairwoman

- ['tJeawumsn] n (pi -women [wimin]) chairlady.

chaise

- [Jeiz] n 1. файтон; 2. post-chaise.

chaise longue

- ['Jelzial)] n (pp. шезлонг.

chalcedony

- [ksl'sedani] n минер, халцедон.

chalcopyrite

- [kaelka'paiarait] n минер/ халкопирит.

chaldean

- [kaei'dhan] 1. а халдейски; II. n халдеец; халдейски език.

chaldron

- ['tJoildran] n мярка за въглища (около 1,60 куб. м).

chalet

- ['.faelei] n 1. овчарска дървена колиба в Алпите; 2. малка дървена вила в швейцарски стил; 3. бънгало.

chalice

- ['tJaelis] n 1. винена чаша със столче; бокал; 2. цьрк. чаша за причастие, потир; 3. поет. чашка на цвят.

chalk

- [tf3:k] n 1. варовик, креда; 2. тебешир, креда за рисуване; 3. знак/отметка с тебешир; not to know ~ from cheese нишо не разбирам, пълен невежа съм; his ~ is up кредитът му се изчерпи; to stump/walk o.'s ~ si. измъквам се; better by a long/by long ~s къде-къде/далеч по-добър; not by a long ~ разг. никак, ни най-малко, съвсем не; to walk the ~ (-line) държа се безупречно, спазвам строго правилата на приличието. [] v 1. пиша/отбелязвам с тебешир; 2. намазвам/нацапвам с тебешир; 3. наторявам с варовик; chalk out набелязвам, скицирам (план и пр.), chalk up 1) отбелязвам с тебешир (сметка, точки при игра и пр.)', 2) бележа/маркирам с тебешир; 3) бележа, отбелязвам, зарегистрирам (успехи и пр.) 4) написвам с тебешир на дъска заобяви.

chalk-pit

- ['tJa:kpit] n 1. кариера за варовик; 2. варница.

chalky

- ['tJaiki] а 1. варовит (за вода, почва и пр.)', 2. покрит/нацапан с тебешир; 3. блед като тебешир.

challenge

- ['tJaelinc^] n 1. призоваване/покана за състезание/съревнование и пр.; ист. повикване на дуел; to meet/take up a ~ приемам/отзовавам се на покана и пр.; 2. предизвикване; предизвикателство, заплаха; 3. юр. възражение; отвод (на сьдебен заседател), 4. нещо трудно, но интересно и мобилизиращо; 5. съмнение. протест; to bring s.th. into ~ поставям под въпрос, оспорвам; 6. воен. искане на паролата (от часовой), 7. мед. проба за имунитет. [] v 1. извиквам, повиквам, поканвам; предизвиквам (на борба, сьревнование, състезание, дуел и пр.)-, хвърлям ръкавица на; 2. подлагам на изпитание; мобилизирам; 3. поставям под съмнение; оспорвам; 1 ~ you to do it я ce опитай да го направиш, ха направи го де! 4. възразявам срещу, протестирам; 5. юр. правя отвод на (сьдебен заседател), отхвърлям (твьрдения), 6. събуждам, предизвиквам (интерес, желание)', 7. воен. искам паролата (за часовой)', 8. правя проба за имунитет,

challenger

- ['tJ^linc^a] n 1. човек, който поканва/предизвиква/оспорва; 2. сп. претендент за шампионската титла; 3. юр. човек/страна, правеща отвод/възражение.

challenging

- ['tJaelin'dzin] a 1. предизвикателен (за поглед и пр.) 2. призоваваш, предизвикващ (на борба, сьстезание и пр.), 3. интересен, стимулиравд, мобилизиращ.

challis

- ['t^xlis] n лек мех плат.

chalybeate

- [ka'libiit] а съдържащ желязо (за вода, извор и пр.).

chamber

- ['tfeimba] n 1. стая; спалня; р1 мебелирани стаи; 2. pi адвокатска кантора; кабинет на съдия; съдебна зала; to hear a case in ~s разглеждам дело по съкратено производство; 3. зала (за аудиенции и пр.), 4. камара (в парламент), double ~ system пол. двукамарна система; 5. C. of Commerce/Trade търговска камара; 6. анат. кухина; бот. алвеола; 7. дупка (в скала, почва), 8. тех. камера; 9. патронник, гнездо (на револвер), 10. chamber-pot. [] v 1. дълбая, издълбавам; 2. настанявам/затварям в стая; 3. разделям на отделения. [] а муз. камерен.

chamber-pot

- ['tJeimbapat] n нощно гърне, цукало.

chamberlain

- ['tTeimbalein] n 1«управляващ кралски дворец; камерхер; шамбелан; 2. висш дворцов сановник; Lord C. of the Household висш сановник в английския кралски двор, упражняващ цензура върху пиеси и театри; 3. управител на имение на благородник; 4. касиер/ковчежник на дружество,

chambermaid

- ['tJeimbameid] n камериерка (и в хотел).

chambray

- ['Jaembrei] n текст, лек намучен плат на райета/карета.

chambre

- [fa:m'brei] в (pp. затоплен (за червено вино).

chameleoiric

- [kamnli'onik] а непостоянен, променлив.

chameleon

- [ka'mi:lian] n зоол. хамелеон (и прен.).

chamfer

- ['tfaemfa] n тех. скъсен ръб/кант, фаска; жлеб, канелюр. [] v 1. издялвам, рендосвам; 2. правя фаска/жлеб.

chami

- [kxzm] n 1. пропаст, бездна: 2. празно място; празнота.

chamois

- ['Jaemwa:] n 1. дива антилопа (Rupicapra); .2. (и ['Jaemi]); шведска кожа, велур (и ~-leather); 3. гюдерия; шамоа, замша. chamomile [] camomile.

champ

- [tJaemp] v 1. дъвча; хрупам; хапя; 2. проявявам нетърпение/раздразнение, скърцам сьс зъби; ~ing at the bit изгарящ от нетьрпение. [] n si. шампион.

champagne

- [faem'pein] n 1. шалмаиско (вино), 2. бледожълт цвят.

champaing

- [Jxm'pein] n открито поле, равнина.

champers

- ['lxmpaz] si. champagne.

champion

- ['tfaempian] n 1. борец, юнак, герой; защитник, поборник (of на, за); 2. ел. победител в състезание, шампион; the ~ team отборът първенец; a swimming ~ шампион по плуване; 3. голям специалист, майстор (ло нещо), ~ at telling stories умел разказвач; 4. животно/растение и пр., получило първа награда в съревнование/на изложба и пр.; 5. attr първокласен, най-добър, премиран; великолепен, чудесен; a ~ liar ненадминат лъжец; that's ~ ! разг. великолепно! чудесно! [] v боря се за, подкрепям, поддържам, защищавам.

championship

- ['tiaempianfip] n 1. защита, подкрепа; 2. ел. шампионат; 3. сп. шампионска титла.

champleve

- [Jaempla'vei] n фр. емайл върху издълбана основа.

chance

- [tiams] n 1. случай; случайност; by (mere) ~ съвсем случайно; do you by any ~ know... знаеш ли/да знаеш случайно...; as ~ would have it разг. по една случайност, не щеш ли; 2. риск, случайност, късмет, съдба: games of ~ хазартни игри; to take o.'s ~ осланям се на късмета си, поемам риск, правя нешо на късмет; I am not taking any ~s няма/не искам да рискувам; 3. възможност, надежда, изглед, вероятност, шанс; to stand a ~ имам (известна) вероятност/възможност/изгледи (of за, да с ger), not to have a ghost of a/a dog's ~ нямам абсолютно никакъв шанс/вероятност; to give s.o. a ~ давам някому възможност (да направи, да докаже и пр. нещо); to do s.th. on the ~ правя нещо с надежда (of да с ger), on the off ~ със слаба надежда, на слука; 4. удобен случай, възможност; now is your ~ сега е моментьт, използвай случая; it's a ~ in a thousand такъв случай рядко се пада; the ~ of a lifetime шанс, който едва ли ше се повтори/който не е за изпускане; to have an eye/to look to the main ~ гледам собствения си интерес, интересчия съм; even ~ равни възможности, еднакъв шанс; 5. attr случаен, непредвиден (эа сьбрание, посетител и пр.): [] v 1. случвам се (и безл.); I ~d to be out, it ~d that I was out случайно бях излязъл: a taxi ~d by случайно мина едно такси; to ~ on/upon намирам/срещам случайно, попадам случайно на; натъквам се на; 2. поемам риск, рискувам; to ~ a scolding правя нещо с риск да ми се скарат; to ~ it разг., to ~ o.'s arm si. опитвам, рискувам; to ~ o.'s luck опитвам си късмета.

chance-medley

- ['tJa:ns,medli] n юр. непреднамерено убийство.

chancel

- ['tfamsl] n източната част на църква с олтара.

chancellery

- ['tJainslari] n 1. канцлерско звание; 2. канцлерство (сграда); 3. канцелария (на легация, консулство и пр.).

chancellor

- ['tJainsala] n 1. канцлер; the Lord (High) C., the C. of England председател на Камарата на лордовете и министър на правосъдието (в Англия)-, C. of the Exchequer министър на финансите в Англия; C. of the Duchy of Lancaster английски министьр, представляващ кралицата (обик. без портфейл) 2.ректор на университет; ~'s office ректорат; 3. юридически съветник на владика; 4. канцлер (министьрпредседател в Австрия, ФРГ)-, S. главен секретар на посолство.

chancery

- ['tJainsari] n 1. С. отделение във върховния съд на Англия, разглеждащо дела, необхванати от обичайното право (и Court of C.); in ~ 1) в процес на разглеждане (за дело), 2) под опеката на министьра на правосъдието в Англия; 3) сп. за боксьор с глава, заклещена под мишницата на противника; 4) в безизходно положение; 2. ам. съд, в който се разглеждат по съвест дела, необхванати от статутното и обичайното право; 3. канцелария на посолство/консулство и пр. 4. архив,

chancre

- ['Jxqka] n мед. венерическо заболяване шанкър.

chancy

- ['tJainsi] а несигурен, рискован.

chandelier

- [Jaendalia] n полиелей.

chandler

- ['tJamdIa] n 1. свещар (който прави, продова свещи) (и wax-~); 2. бакалин, тарговец; ship's ~ търговец, който снабдява кораб с провизии.

chandlery

- ['tJa:ndlari] n 1. магазин/склад за свещи; 2. бакалия.

change

- [tJeindz] v 1. сменям, променям; слагам чисти дрехи, бельо (и на легло, завивки, покривки и пр.), to ~ q.'s coat обличам си друго палто; it won't take me five minutes to ~ за по-малко от пет минути ще се преоблека; to ~ for dinner преобличам се/обличам се официалио за вечеря: he ~d out of his overalls and into a lounge suit той съблече работния си комбинезон и си облече всекидневен костюм; 2. сменям, прекачвам се на друг влак/параход/самолет и пр.; 3. меня, сменям, разменям: to ~ hands сменям собственика си, минавам от ръка на ръка (за кьща, кола и пр.), to ~ places with разменямe си местатa с; to ~ foot оправям си крака, влизам в крак (при маршируванеУ, to ~ o.'s feet разг. преобувам се; 4. меня (се), изменям (се), променям (се); обръщам (се), превръщам (се) (into в): to ~ for the better подобрявам се; to ~ for the worse влошавам се; his face ~d back to its usual expression лицето му придоби отново обичайното си изражение; 5. разменям, развалям (обик. банкноты на по-дребни пари), to ~ a cheque/a postal order изплащам/получавам стойността на чек/пощенски запис; 6. променям се, мутирам (за глас); 7. преминавам от една фаза в друга (за луна и пр.); 8. променям се от прилив към отлив и обратно: change aboat (постоянно) меня/променям решението, намерението, мнението/позициите си; change down авт. (пре)минавам на по-малка скорост; change for заменям за, сменям с; change off 1) редувам (се), сменям (се) (with с); 2) променям, сменям (време, място и пр.); change over правя промяна, преминавам към нещо друго; change round пpaвя разместване, размествам (мебели и пр.), сменям (тема на разговор и пр.); change to променям, сменям на/в; минавам от едно нещо на друго; we've ~d to central heating преминахме на парно отопление; change up авт. (пре)минавам на по-голямя скорост, увеличавам скоростта. [] n 1. смяна, промяна; замяна; for a ~ за разнообразие; 2. сменяне на дрехи/бельо (и на легло), дрехи за преобличане; 3. изменение, промяна; ~ of life климактериум; ~ of voice мутиране на гласа; the last great ~ смъртта; ~ for the better подобрение; ~ for the worse влошаване; the barometer is at ~ барометърът показва промяна на времето; 4. остатък, ресто; дребни пари; to get ~ for a one-pound note разменям/развалям банкнота от една лира; small ~ дребни пари, прен. лек разговор, незначителни/банални забележки; to give ~ връщам ресто на купувач (за касиер в магазин и пр.), to get no ~ out of s.o. sl. не мога да надвия/надхитря/изиграя някого; от него нищо не мога да откопча; take your ~ out of that! разг. нищо повече няма да получиш, ако щеш! много ти здраве! 5. борса (и 'Change); 6. различии начини на биене на камбани; to ring the ~s прен. правя/казвам нещо по най-различни начини; to ring the ~s on a subject разг. опявам на някаква тема, повтарям и потретвам; 7. смяна на фазите на луната, особ. новолуние.

change-over

- ['tjeind ouva] n 1- смяна; превключване; 2. изменение, радикална промяна.

changeability

- [tJeilic^a'biliti] n променливост. изменяемост; променчивост. непостоянство.

changeable

- ['t.fein(^abl] а 1. променлив, променчив; непостоянен; 2. изменяем, променим.

changeful

- ['tfein^ful] а непостоянен, постоянно менящ се.

changeless

- ['tjeind}lis] а постоянен, неизменен.

changeling

- ['t^ein(^lig] a сменено дете(особ. в приказките).

channel

- ['tfaeni] n 1. легло/корито на река; 2. проток, пролив, канал; the (English) С. Ламанш; 3. олук, жлеб, улей; 4. рад.. телев. метров сектор; тръба, канал; 5. листа на магнетофонна лента; 6. арх. канелюра; 7. средство за съобщение, връзка; канален път. [] v (-11-) 1. прокарвам канал(и) през; 2. правя/издълбавам жлеб/улей/канелюра; 3. пускам по канал; 4. отправям, насочвам (сили. средства и пр.).

chans

- ['tiairas] n вид наркотик, хашиш.

chant

- [tJa:nt] n 1. песен; монотонно пеене; 2. чьрк. песнопение. [] v 1. поет. пея, възпявам; 2. пея/повтарям монотонно: 3. цьрк. пея псалми; 4. скандирам, повтарям (лозунги).

chant(e)y

- [faenti] и моряшка трудова песен.

chanter

- ['tJa:nt3] n 1. църковен певец, псалт; 2. свирка на гайда; 3. ам. хорист, солист на църковен хор.

chanterelle

- [tJiEnta'rel] « 1.60111. пачи крак (гьГю). 2. най-тънката струна на инструмент (банджо и пр.).

chanteuse

- [Га:1]'(э:2] n фр. 1. певица; 2. певачка.

chanticleer

- ['tJaenti'lclia] и домашен петел (и от басни).

chantilly

- [Ja:n'ti:ji] n 1. вид фина френска дантела; 2. разбита подсладена сметана.

chantry

- ['tfa:ntri] n 1. дарение за отслужване на литургии за душата на дарителя; 2. свешеници, църкви, получили такова дарение.

chaos

- ['keios] и голяма бъркотия, безредие, хаос.

chaotic

- [kei'otilt] а безреден, объркан, хаотичен.

chap

- [tfaep] v (-рр-)'напуквам (се), нацепвам (се) (за кожа на рьце и пр., за устий, суха земя). [] n напукване/нацепване на кожата на ръцете/на устните и пр. (особ. от студ). [] n 1. челюст: 2. буза; ~fallen с увиснала челюст: прен. мрачен, унил. потиснат. [] n разг. човек, момче; old ~ като обрыцение приятелю, друже, драги; good/nice ~ симпатичен/добър човек, симпатяга.

chap-book

- ['tJaepbuk] n евтина книжка с народни приказки, балади, и пр., продавани от странствуващи търговци.

chaparajos

- [Jxp3'rei(h)ous] n мекс. кожени каубойски панталони.

chaparral

- [tJaepa'rael] и ам. гъсталак, шубрак.

chape

- [tJeip] n 1. метална част на ножница: 2. гайка на каиш/колан.

chapel

- ['tfiepi] n 1. малка църква/параклис, особ. към частна къща/институт/заведение и пр.; 2. църква към университет/колеж и пр.; богослужение/посещение на богослужение в такава църква/параклис; to keep/to miss ~ ходя/не ходя редовно на църква; 3. страничен параклис към/допълнителен олтар в по-голяма църква/катедрала; 4. сектантска/неангликанска църква; 5. печ. сдружение/сьбрание на печатарски работници; 6. ~ of ease малка църква/параклис, построен за богомолци, живеещи много далеч от църквата, към която се числят; ~-goer сектант.

chapelry

- ['tJaepIri] n район, обслужван от малка квартална църква или параклис.

chaperon

- ['Jaeparoun] n възрастна/омъжена жена, придружаваща младо момиче на бал и пр.: компаньонка. [] v придружавам (младо момиче) на бал и пр. (за по-вырастна или омьжена жена).

chapiter

- ['tJaepita] n арх. капител на колона.

chaplain

- ['tJaeplin] n 1. свешеник в армия/флота и пр.; 2. свещеник, обслужваш малка църква или параклис към частна кыца/институт/заведение и пр., капелаи.

chaplet

- ['tfxplit] n 1. венец, венче; панделка за глава, малка диадема; 2. малка броеница; 3. огърлица.

chapman

- ['tJaepman] n (pi -men), ист. странствуваш тьрговец.

chapter

- ['tfaepta] n 1. глава на книга: to cite/give ~ and verse цитирам точно пасаж/изказване и пр.; a ~ of accidents поредица от нешастия/беди/непредвидени случки: enough on that ~ стига по този въпрос/тема; 2. период, епоха; епизод; to the end of the ~ до самия край; 3. законопроект, приет на парламентарна сесия; 4. клон на печатарско и пр. сдружение; 5. управително тяло на катедрала/монашески/рицарски орден; събрание на такова управително тяло.

chapter house

- ['tfaepta.haus] n 1. помещение, кьдето се събира катедрален съвет; 2. ам. клуб на организация.

char

- [tfa:] v (-гг-) чистя къща и пр. (за чистачка); to go out ~ring ходя да чистя по чужди къщи. [] charwoman. [] v овъглявам (се), обгарям. [] n зоол. вид пъстьрва (Salvelinus). [] n si. чай.

charabanc

- ['Jierabxq] n ост. екскурзионен автобус.

character

- ['kxrakta] n 1. характер (на човек), а щап of ~ човек с характер; 2. характер, естество; качество; биол. отличителен белег/признак; in the ~ of в качеството си на, като; 3. име, репутация, реноме; a man of bad ~ човек с лоша репутация; to have a ~ for honesty ползвам се с име на честен човек; to redeem o.'s ~ възвръщам си доброто име; ~ assassination очерняне на човек, особ. обшественик, с цел да се дискредитира; 4. писмена препоръка, характеристика. референции: certflicate of (good) ~ адм. удостоверение за честност иблагонадеждност;.5. видна/известна личност; public ~ виден общественик; 6. характер, стил, собствена физиономия; 7. действуващо лице; образ в литературно произведение и пр.; 8. театр, и пр. роля; to be in ~ 1)в ролята съм си; 2) типичен/характерен съм; to be out of ~ 1) не съм в ролята си; 2) не подхождам, не съм в същия стил; не хармонирам; ~ actor характерен/жанров артист; ~ comedy комедия на характери; ~ sketch 1) кратка пиеса, чийто герой е твърде индивидуализиран/ексцентричен; 2) кратка характеристика; 9. разг. субект, екземпляр, тип, оригинал, терк; a bad ~ лош човек, съмнителна личност; he's quite a ~ разг. 1) той е голям чешит; 2) той е забележителен човек; 10. писмен знак, буква, цифра; иероглиф; р1 азбука, писмо; II. шифър; шрифт; почерк. [] v ряд. характеризирам, определям; надписвам; описвам.

character-study

- ['kaerakta.stAdi] n лит. психологичен анализ.

characteriess

- ['kaeraktalis] a 1. безхарактерен, безволев; 2. безинтересен, без индивидуалност; обикновен; 3. без референции, без препоръка.

characteristic

- [kaerakta'ristik] а характерен, отличителен; типичен (of за); ~ piece муз. жанрова пиеса. [] n 1. отличителна черта (на човек), 2. характерен/отличителен белег; 3. грам., мат. характеристика.

characteristically

- [kxrakta'ristikii] adv по характерен/типичен начин; ~ he refused както можеше да се очаква от него, той отказа.

characterization

- [kxraktarai'zeiJn] n 1. охарактеризиране; характеристика; 2. обрисовка на характер в роман, пиеса и пр.

characterize

- [.kaerakta'raiz] v 1. охарактеризирам; обрисувам характер; 2. служа като характерен/отличителен белег/признак, отличавам; 3. определям (характер)', I should ~ him as energetic бих ro определил като/бих казал, че е енергичен.

charade

- [Jэ'га:(1] n игра на отгатване на думи чрез драматизирано представяне на отделните им срички и на думите като цяло, шарада.

charcoal

- ['tfaikoul] n 1. дървени въглища; 2. мед. въглен; 3. изк. въглен; a ~ drawing рисунка с въглен; 4. ~ (grey) тьмносиво. [] v пиша/рисувам с въглен.

charcoal-burner

- ['tJ^koul.baina] n 1. въглишар; 2. печка за дървени въглища.

charcoal-furnace

- ['tfa:koul,fo:nis] n пещ/трап за горене на дървени въглища, жижница.

charcoal-pan

- ['tra:koul,pxn] n мангал.

charge

- [tfaid;] v 1. пълня, напълвам, зареждам (орьдие с експлозив, ел. батерия и пр.)', товаря, претоварвам (помет); насищам (вьздух и пр.), пълня, напълвам (сьдове, чаши и пр.), 2. възлагам на; натоварвам (някого). (with с); 3. эадължавам; давам указание на; изисквам от; заповядвам на; 4. обвинявам, държа отговорен (with в, за); ~d with theft обвинен в кражба; ~d with neglecting his duty обвинен, че не изпълнява задълженията си; 5. искам цена, вземам такса и пр.; вписвам в/минавам по сметка (сума и пр.)', to ~ an account with all the expenses включвам всички разноски в сметката; ~ it to/on my account минете го/пишете го на моя сметка: how much do yon ~ for...? колко струва... колко искате/вземате за...? каква е таксата за.../цената на...? I'd like to ~ this dress минете тази рокля на сметката ми; calls ~d for телефонните разговори се заплащат (в хотели и пр.), 6. щурмувам, атакувам, нападам; хвърлям се срещу; to ~ down upon връхлитам върху; 7. воем. поставямщик за атака, насочвам оръжие; to ~ bayonets приготвям пушките за атака на нож; 8. хер. украсявам (герб) с фигура. [] n 1. пълнеж, заряд (на орьжие, ел. батерия и пр.), зареждане; разг. доза наркотик; 2. прен. заряд; 3. цена, такса; list of ~s ценоразпис; tariff ~ for calls тел. тарифа за заплащане на телефонии разговори; по ~ for admission вход свободен/безплатен; free of ~ безплатно; 4. разноски; at o.'s own ~ на собствени разноски; surplus ~ надценка; 5. парично задължение; mortgage ~ лихва по ипотека; 6. поръчение, задължение; отговорност, грижа, опека; управление, контрол: in ~ of отговорен/отговарящ за, завеждащ, комуто е поверен (някой, нещо); in the ~ of поверен на, под грижата/опеката/контрола/командата/ведомството на; to give s.o. in ~ предавам някого на полицията; to take ~ of поемам грижата/отговорността за, заемам се с, поемам контрола върху/ръководството на; разг. ставам неудържим, бивам изпуснат (за неща); the brakes broke and the car took ~ спирачките се счупиха и шофьорът загуби контрол върху колата; under the ~ of под ръководството/командата на; 7. товар, бреме; 8. нареждане, поръчение, предписание (особ. на сьдия кьм сьдебни заседатели, на владика кьм свещеници и пр.); 9. обвинение (of в); обвинителен акт; to bring/to lay a ~ of s-th. against s.o. давам някого под съд за нещо, подвеждам някого под отговорност за нещо; on a ~ of murder/of having murdered по обвинение за убийство; to dismiss a ~ прекратявам дело; 10. задържане, арестуване; to take s.o. in ~ арестувам някого; II. повереник; нещо, поверено на някого; 12. цьрк. паство; 13. воен. пристъп, щурм; (стигнал за) атака; to return to the ~ подновявам атаката (особ. при спор)', 14. сп. футб. атакувам с тяло (противник)', 15. връхлитане, втурване; 16. si. ритник.

charge account

- ['tla:d;a'kaunt] n ам. тьрг. текуща сметка на постоянен клиент в магазин.

charge d'affaires

- ['Ja^eidaeTea] n (pi charges d'affaires) фр. заместник-посланик, шарже д 'афер.

charge-hand

- ['tJaic^haend] и отговорник; ръководител на бригада.

charge-sheet

- ['tJaac^iJi:t] nсписък на арестуваните лица и обвиненията, направени срещу тях.

chargeable

- ['tfaidpbl] а 1. подлежащ на облагане; платим; 2. който заслужава да бъде укорен/упрекнат/обвинен (with за, в); 3. който може да бъде вменен/приписан (to на); прибавен/минат на сметката (to на); 4. който може да стане бреме, тежест (to за).

charger

- ['tjaid^] n ост. голям плосък съд, тепсия, поднос. [] n воен. кавалерийски кон; поет. кон.

chariady

- ['tiaileidi] charwoman.

charily

- ['tJearili] adv внимателно, предпазливо; сдържано.

chariness

- ['tJearinis] n 1. предпазливост; неохота; 2. сдържаност, пестеливост (на думи, похвали и пр.).

chariot

- ['tfaeriat] n 1. ист. колесница; 2. поет. каляска. [] v возя (се) с колесница.

charioteer

- [.tJaeria'tia] n 1. колесничар; 2. С. съзвездието Колар.

charisma

- [ka'rizma] n (pi -mata [-mata] ) 1. изключителна дарба/талант; 2. способност за увличане на предани и ентусиазирани последователи; 3. голяма привлекателност, непреодолим чар/обаяние.

charitable

- ['tJaeritabI] а 1. благотворителен; 2. щедър; 3. благ, доброжелателен, великодушен; снизходителен.

charity

- ['tJaeriti] n 1. благотворителност, милосърдие; ~ begins at home човек трябва да се грижи най-напред за най-близките си; 2. милостиня, подаяние; 3. великодушие, доброжелателност; снизходителност; 4. щедрост; 5. благотворително заведение/фондация; to leave money to charities завещавам пари на благотворителни заведения; ~ boys/girls питомци на благотворително заведение; in/out of ~ от обич/милосърдие: ~ school училище, издържано от дарения; приют за сираци.

charivari

- ['Ja:ri'va;ri] n 1. врява, глъчка, олелия, тупурдия; 2. ам. [Jiva'ri:] шеговита серенада на младоженци.

charlatan

- ['Jailatan] n шарлатанин, особ. знахар.

charlatanism, -nry

- ['Jailatanizm, -nri] n шарлатания, шарлатанство; знахарство.

charles's Wain

- ['tJa:lziz'wein] n съзвездието Голямата мечка.

charleston

- ['tjailstan] n чарлстон (танц).

charley horse

- ['1Га:1!Ьз:8] n ам. si. болезнено схвавдане, спазма в ръката/крака.

charlie

- [1^:11] n si. 1. глупак; лице, човек; 2. pi женски гърди; 3. ам. виетнамец, особ. виетнамски войник.

charlock

- ['tJailok] n бот. див синап.

charlotte

- ['^ailat] n готе. плодов сладкиш, шарлота; ~ russe бишкоти, слепени с разбита сметана, крем и пр.

charm

- [tJa:m] n 1. магия, заклинание; 2. привлекателност. обаяние, чар. очарование: р1 женски чар. сексапил: 3. амулет, муска. талисман: дребно украшение, несено на верижка или гривна; like a ~ много успешно: съвършено. [] v 1. омагьосвам; 2. очаровам, пленявам, омайвам; to ~ out of изтръгвам като с магия (тайна, сьгласие и пр.) от; 3. доставям удоволствие/наслада; to have/bear a ~ed life имам невероятен късмет, избягвам като по чудо злополуки и нещастия; ~ away успокоявам, смекчавам (болка); пропъждам като с магия (скрьб. грыжи).

charmer

- ['tfa:m3] n 1. чаровен/обаятелен човек, особ. жена; 2. шег. чародейка, чародеец; 3. вълшебник, заклинател.

charmeuse

- ['Jaimaiz] » меха копринена материя.

charming

- ['tfa:mir)] а прелестен, очарователен, пленителен.

charnel-house

- ['tfarnal.haus] n костница.

charon

- ['kearan] n мит. Харон,

chart

- [tJa:t] n 1. морска карта; 2. диаграма, таблица, график; табло, схема, чертеж. [] v 1. нанасям на карта, правя карта/схема и пр.; 2. планирам, запланувам.

charter

- ['tJaita] n 1. харта, грамота, устав; право: the Great C. ист. Магна харта либертатум; 2. наемане на кораб/самолет и пр.: [] v 1. давам право/разрешително/привилегия на; 2. наемам/давам под наем (кораб, самолет и пр.); 3. ам. основавам, учредивам.

charter-member

- ['tJaita.memba] n член-основател (на дружество и пр.).

charter-party

- ['tJa;t3,pa:ti] n тьрг. договор за наемане на кораб и доставка на стоки, чартър.

chartered

- ['tfaitad] а 1. който е получил харта/грамота/устав; привилегирован: ~ accountant експерт-счетоводител: 2. нает; даден/взет под наем; поръчан, чартърен (за самолет, кораб и пр.).

chartism

- ['tJaitizm] n ист. чартизъм.

chartist

- ['tJa;tist] n ист. чартист.

chartreuse

- [Ja:'tr3:z] n 1. ликьор шартрьоз; 2. бледозелен цвят, резеда.

chartulary

- [] cartulary.

charwoman

- ['tJa:wuman] n приходяща чистачка в къща/учреждение и пр.

chary

- ['tfeari] а 1. предпазлив: to be ~ of внимавам да не (с ger), 2. сдържан, пестелив, скъп (на думи и пр.), to be ~ of o.'s praises не обичам много да хваля, скъп съм на похвали.

chase

- [tfeis] v 1. ходя на лов за; 2. гоня, преследвам; 3. изгонвам, пропъждам (away) (from, out of); отмахвам, отстранявам; 4. рам. тичам, бързам, хуквам (after след); ~ yourself si. махай се, пръждосвай се. [] n 1. лов; гонитба, преследване; to give ~ to подгонвам. погвам; in ~ of на лов за; по дирите на; 2. място за ловуване; участници в лов; право на ловуване; 3. дивеч; преследвано животно; 4. преследван кораб и пр. [] n 1. дуло, цев, отвор: 2. вдлъбнатина, жлеб; 3. печ. щифт. [] v 1. гравирам; 2. издълбавам/украсявам с релеф; 3. правя нарез.

chaser

- ['.tJeisa] n 1. преследвач; 2. ам. женкар; 3. ав. изтребител; 4. рам. глътка/чашка ракия/вода и пр. след друго питие.

chasing

- ['tJeisiq] n гонене, гонитба, преследване. [] 1. гравиране; 2. релефно/издълбано украшение.

chasse

- [fa:s] n чашка ликьор след кафе и пр. [Jxsei] n фр. вид плавна танцова стьпка.

chassis

- ['lxsi] n (pi chassis ['Jxsiz] ) тех. шаси.

chaste

- [tJeist] a 1. целомъдрен, девствен; непорочен, чист; 2. скромен, приличен; 3. чист; строг, прост, без нищо излишно.

chasten

- ['tieisn] v 1. наказвам; 2. ограничавам; дисциплинирам; сдържам, обуздавам, смирявам: 3. изчиствам, опростявам (стил, творба).

chastened

- ['tieisnd] а 1. опомнил се, смирен: 2. изтънчен,смекчен.

chastise

- [tJae'staiz] v налагам (телесно) наказание, бия.

chastisement

- ['tJxstizmant] n (телесно) наказание, бой.

chastity

- ['tJaestiti] n 1. целомъдрие, девственост; непорочност, чистота; 2. чистота, строгост, простота (на стил и пр.)', 3. безбрачие.

chasuble

- ['tlxzjubl] n филон (цьрковна одежда).

chat

- [tJxt] n 1. приятелски/интимен/лек разговор; 2. непринудена беседа; to have a ~ (with) побъбрям си [] v (-tt-) 1. водя непринуден/приятелски/интимен разговор, побъбрям си (with с): to ~ s.o. up si. 1) интимнича с/занасям някого; 2) беседвам непринудено с някого. [] n вид пойна птица (Epthianura, Icteria, Saxicola).

chateau

- ['1а:1ои] n (pi chateaux [-z]) фр. замък.

chatelaine

- ['lxtalein] n 1. домакиня на голям дом; 2. ист. верижка към женски колан за носене на ключове и пр.

chattel

- ['tJietl] n 1. pi движим имот; goods and ~s лично имущество, лични веши; ~ mortgage ам. ипотекиране на движим имот; 2. крепостник; роб.

chatter

- ['tJxta] v 1. бъбря, бръшолевя, дърдоря, дрънкам: 2. тракам, потраквам (за пби. машина и пр.); 3. крякам, цвърча (за птица)', 4. тека буйно/шумно, бълбукам (за поток, струя и пр.). [] n 1. бърборене, брътвеж, бръщолевене, дрънкане: глъч: 2. тракане, потракване: 3. кряскане, цвърчене; 4. бълбукане (на поток).

chatterbox

- ['tJxtabaks] n бъбрица, бърборко (особ. за дете), кречетало.

chatty

- ['tJieti] а бъбрив, приказлив, словоохотлив: a ~ letter писмо, пълно с новини/дребни подробности и пр.

chaucerian

- ['t^siarian] а лит. чосъровски, характерен за Чосър.

chauffeur

- ['^оиГ] n шофьор; шофиращ. [] v 1. шофирам; 2. превоэвам с моторна кола.

chauffeuse

- ['Jouraiz] n жена шофьор.

chautauqua

- [tJa't3:kwa] n ам. лятна школа/курсове.

chauvinism

- ['louvinizm] n шовинизъм.

chaw

- [tJa:] v ост.. вулг. дъвча (особ. тютюн)-, ~bacon презр. прост/недодялан човек.

cheap

- [tJi:p] а 1. евтин, на сметка: 2. евтин, долнокачествен, долнопробен (и преч.), ~ conduct долно/непристойно държане: to hold ~ не ценя: презирам: to feel ~ 1) чувствам се неудобно/принизен/не на място; 2) не съм добре, отпаднал съм; to make o.s. ~ подценявам се; подбивам авторитета/репутацията си; on the ~ разг. евтино; to buy s.th. on the ~ купувам нещо на сметка; schools run on the ~ училища. за издръжката на които се отделят минимални средства; 3. повърхностен, неискрен (за чувства и пр.)-, 4. получен с ниска лихва (за пари, заем); 5. незначителен. без всякаква стойност. [] adv 1. евтино; 2. лесно, леко, без затруднение; to get off ~ отървавам се леко/евтино.

cheap-jack

- ['1Гпр^аеK] n уличен продавач; амбулантен търговец на евтини стоки по панаири и пр. [] а долнокачествен, евтин, без всякаква стойност.>

cheapen

- ['tJhpan] v 1. поевтинявам; 2. понижавам цената/стойността на; 3. обезценявам (се); 4. омаловажавам, подценявам, говоря с пренебрежение; подбивам авторитета/репутацията на; очерням.

cheat

- [tJi:t] n 1. измама, мошеничество; 2. измамник, мошеник. [] v l. изигравам, измамвам, надхитрям; служа си с измама, постъпвам нечестно; to ~ s.o. out of s.th. вземам нещо от някого чрез измама; to ~ at cards играя нечестно, мамя; 2. залъгвам (глада си и пр.), to ~ time убивам времето; to ~ the journey старая се да направя по-неусетно пътуването; 3. si. изневерявам (on на).

check

- [tfek] n 1. и т1шахм.заплашване на царя, шах; обявяване на шах; 2. внезапно спиране/задържане; отпор; пречка, спънка, препятствие, спирачка; to keep/hold in ~ възпирам; сдържам, обуздавам, контролирам; 3. воен. временен неуспех; незначително поражение; 4. лов. загубване на следа; S. прекъсване; 6. проверка, проучване, преглед, контрол; 7. знак за отметка; белег, знак; 8. етикет, багажна разписка, гардеробен номер/бележка; контрола; 9. ам. карти жетон to cash/hand/pass in o.'s ~s разг. умирам; 10. ам. сметка в ресторант и пр.; 11. ам. чек; 12. каре, кариран плат; 13. attr 1) контролен; 2) кариран, на квадрати; 14. ам. мерило, .критерий, стандарт. [] v l. шахм. обявявам/давам шах; 2. спирам (се); сдържам, задържам, възпирам, забавям; 3. проверявам, проучвам; сверявам, контролирам (и с on, up, upon, ам. out); 4. разг. мъмря, коря, порицавам; 5. лов. спирам се при загубване на следа (за куче), 6. ам. предавам/приемам (багаж, дрехи и пр.) на гардероб; 7. ам. правя отметка, слагам белег/знак; 8. ам. причинявам напукване; 9. ам. отговарям/съответствувам точно, съвпадам напълно; 10. ам. давам/подписвам чек на; check in 1) давам на гардероб; оставям срещу разписка; 2) наемам стая, регистрирам се (в хотел и пр.), 3) регистрирам/удостоверявам присьствието си (на конгрес и пр.)', разписвам се в присьствена книга; 4) минавам през контрола при заминаване от летище; check off 1) отмятам, правя отметка (при проверка и пр.), 2) елиминирам; check out 1) плащам сметката си и напущам (ресторант, хотел и пр.), 2) отписвам от регистъра на хотела (лице, платило сметката си и заминало), 3) разписвам се в присьствена книга на излизане от работа; 4) минавам през контрола при пристигане на летище; 5) оказвам се в изправност, излизам верен (при проверка)', 6) маркирам покупките на купувач и заплатената за тях стойност (за касиер в магазин), 7) плащам на касата за покупките си (на излизане от магазин на самообслужеане), check up (on) 1) проверявам, правя проверка на; 2) правя щателен преглед, особ. медицински; I'll ~ up on the matter ще проверя, ще видя как стой работата; check with 1) сверявам с; 2) съвпадам с, съответствувам/отговарям на; 3) ам. консултирам се/съветвам се с.

check-list

- ['tfeklist] n пълен списък (на имена, заглавия и пр.) за бърза справка.

check-nut

- ['tfeknut] n тех. контрагайка.

check-off

- ['tfekaf] n удържане на профсыозен членски внос и пр. от заплатата.

check-out

- ['tJekaut] n 1. уреждане на сметка и напускане на ресторант/хотел и пр.; 2. краен срок за освобождаване на стая в хотел и пр. (и ~ time); 3. отписване на посетител от регистъра на хотел и пр.; 4. последна проверка на техническата изправност на самолет при излитане/кацане; 5. каса в магазин на самообслужване.

check-point

- ['tJekpoint] n контролно-пропусквателен пункт.

check-up

- ['tJekAp] n проверка, контрола; щателен преглед (и медицински).

checked

- [tJelct] а кариран, на квадрати.

checker

- [] ам. chequer.

checkers

- ['tfekaz] n pi с гл. в sing ам. дама (игра), ~ (man) пул от игра на дама.

checkmate

- ['tfekmeit] n 1. шахм. (даване/обявяване на) мат; 2. пълно поражение; 3. безизходно положение. [] v 1. давам/обявявам мат; 2. нанасям пълно поражение на; 3. обърквам плановете на,

checkroom

- ['t)ek,nim] n ам. гардероб (в хотел, театьр. на гара).

checkweighman

- ['tfekweiman] n (pi -men) мин. контрольор на изкопаните въглища.

cheddar

- ['tJeda] n чедър (вид сирене).

cheek

- [tJi:k] n 1. страна, буза; ~ by jowl съвсем близо един до друг, глава до глава; близки; to o.'s own ~ само за себе си; to turn the other ~ приемам, смирено, не отвръщам на (обида, нападка и пр.)', 2. pi s!. бутове; задник, седалищни части; 3. нахалство, безочливост, дързост, наглост, дебелоочие: to have a ~ проявявам нахалство, нахален съм; to have the ~ to имам нахалството/дръзвам/позволявам си да; 4. тех. чело на чук; челюст на клещи и пр.; каса на врата. [] v говоря грубо/държа непристоен език/отвръшам нахално на.

cheek-bone

- ['tfhkbolin] n ябълчна кост, скула.

cheekiness

- ['tfi:kinis] n безочливост, нахалство, дързост.

cheeky

- ['tfi:ki] а нахален, дързък, безочлив. нагьл.

cheep

- [tfi:p] n писукане, пиюкане; not a ~ разг. ни гък, ни мък. [] v писукам, пиюкам.

cheer

- [lJis] n 1. одобрителен вик, радостно възклицание; ура! three ~s for три пъти ура за, да живее; two ~s ирон. неособен ентусиазъм; 2. pi одобрителни викове, аплодисменти; Bronx ~s si. освиркване. дюдюкане: 3. душевно състояние, настроение; to be of good ~ бодър/обнадежден съм; what ~7 как си? как се чувствуваш? 4. храна; ядене и пиене; to make a good ~ пня, ям и се веселя; П with good ~ охотно, с радост. [] v 1. утешавам, давам кураж на; ободрявам, насърчавам; ~ up утешавам (се), ободрявам (се), развеселявам (се): ~ up! горе главата! кураж! 2. аплодирам, приветствувам, викам ура за; to ~ on насърчавам с викове.

cheerful

- ['фэГи1] а 1. бодър, весел; 2. жив, ободрителен, приятен: 3. радостен, доволен, щастлив; 4. светъл, радващ, развеселяващ 5. охотен.

cheerfulness

- ['tfiafulnis] n бодрост. добро/радостно настроение.

cheerio

- [tfiari'ou] int разг. 1. на сбогуване довиждане;2. ряд. здравей! 3. при пчече наздраве!

cheerless

- ['tfialis] а безрадостен, тъжен, мрачен, потиснат.

cheers

- ['tJiaz] ml разг. наздраве! (при пиене).

cheery

- ['tfiari] а 1. весел, жизнерадостен, жив; 2. топъл, сърдечек; 3. светъл, приятен; ободряващ.

cheese

- [tJi:z] n 1. сирене, кашкавал; пита кашкавал; hard ~ лош късмет, беда; 2. плодът на горски слез; 3. кръгло плоско нещо; 4. гъст мацмалад, пестил, 5. ам. si. дръвник, тьпак; 6. (big) ~ si. важна личност, голяма клечка; quite the ~, that's the ~ si. тъкмо което/както трябва. [] v si. l. спирам; обик. imp ~ it спри! престани! стига! ~d (off) отегчен. раздразнен; 2. ам. si. обик. imp внимавай! бягай, опасност!

cheese-paring

- ['tJi:z,pE3rii}] n 1. хора на кашкавал (тьнко обелена); 2. ам. нещо незначително/без всякаква стойност; 3. скъперничество, стиснатост; 4. attr стиснат; скъпернически; ~ policy политика на крайни икономии.

cheeseburger

- ['tJi:z,b3:g3] n кюфте с парче сирене в/върху него.

cheesecloth

- ['lJiiz.kloB] n тензух.

cheesemonger

- ['tfi:zmAi)ga] n сиренар, маслар; торговец на млечни продукти.

cheesocake

- ['tJi:zkeik] n 1. сладкиш с извара; 2. si. снимка на разголено красиво женско тяло (в реклама)

cheesy

- ['tJi:zi] а 1. като/с вкус на/направен със сирене; 2. si. евтин, долнокачествен.

cheetah

- ['ф:1э] n вид дребен леопард, дресиран за лов на елени.

chef

- [Jef] и фр. главен готвач в хотел, ресторант и пр.

chef-d'oeuvre

- [Jei'd3:vr] n (р/ chefs-d'oeuvre) фр. шедьовър.

chela

- ['tJeila] n будистки послушник; ученик. ['khia] n (pi chelae ['ki:li:] ) зоол. клещи (на рак и пр.).

chemical

- ['kemiki] 1. а химически: ~ engineering индустриална химия; ~ warfare химическа война; II. п химикал.

chemise

- [Je'mi:z] n 1. женска долна риза; 2. рокля с кройка на риза.

chemist

- ['kemist] n 1. химик; 2. аптекар; ~'s shop аптека, дрогерия.

chemistry

- ['kemistri] n химия.

chemotherapy

- [kemou'Oerapi] n мед. химиотерапия.

chemurgy

- ['kema^i] n ам. клон на приложната химия.

chenille

- [f3'ni;l] n кадифен/плюшен шнур.

cheque

- [tJek] n чек; to cash а ~ осребрявам чек; to draw a ~ on давам/подписвам чек на името на.

cheque-book

- ['tJekbuk] n чекова книжка.

chequer

- ['tfeka] v 1. чертая/нанасям квадрати по, нашарвам с квадрати; 2. разнообразявам (и прен.). [] n 1. pi дама (игра)', 2. карирана материя.

chequered

- ['tJekad] а 1.кариран; 2. пъстър, изпъстрен, шарен; ~ shade шарена сянка; 3. прен. разнообразен, променлив; a ~ career живот/кариера, изпълнена с превратности.

cherish

- ['tferif] v 1. грижа се нежно за; 2. обичам много, ценя високо, скъпя; 3. храня, подхранвам, питая, лелея; 4. пазя грижливо, крия, тая.

cheroot

- [Ja'ruit] n англоинд. пура с отрязани краища.

cherry

- ['tferi] n череша; черешово дърво (като дьрвен материал)', two bites at a ~ неуверена/колеблива постъпка. [] а 1. черешов, вишнев; ~ brandy вишновка; 2. черешов, вишнев, яркочервен (за цвят); ~ lips устни с цвят на зряла череша.

cherry-pie

- ['tJeri.pai] и 1. сладкиш/пай с череши/вишни; 2. бот. градински хелиотроп.

cherry-tree

- ['tJeritri;] n бот. черешово/вишнево дърво.

chert

- [tf3:t] n вид кварц, подобен на кремък.

cherub

- ['tJerab) п 1. изк. ангелче, херувимче; 2. красиво малко дете; 3. (pi cherubim ['tferabim] ) цьрк. херувим.

cherubic

- [tJe'ru:bik] a 1. пълничък, розовичък кръглолик; много послушен (за дете)', 2. ангелски; като ангел; невинен.

chervil

- ['tf3:vil] и бот. ароматична подправка кервел (Anthriscus cerefolium).

cheshire

- ['tfeJa] n 0 to grin like a ~ cat хиля се с широка замръзнала усмивка; ~ cheese вид сирене, подобно на чедър.

chess

- [ties] n шах, шахмат (игра); ~-board шахматна дъска; ~-men шахматни фигури; ~-player иrpaч нa шах, шахматист.

chest

- [tJest] n 1. сандък, ракла; шкафче; ковчеже; ~ of drawers скрин; medicine ~ домашна аптечка; 2. каса; ковчежничество; фондове, пари; 3. гръден кош, гърди: to get s.th. olf o.'s ~ разг. казвам си го и ми олеква; to hold/keep o.'s cards/play close to o.'s ~ предпазлив/скрит/потаен съм.

chest-voice

- ['tJestvais] n глас от най-ниския регистър; гръден глас.

chested

- ['(Jestid] и и пчет.: flat-/hollow-~ с плоски/хлътнали гърди

chesterfield

- ['tJestafuld] п 1. вид софа/канапе; 2. едноредно горно палто. обик. с кадифена яка.

chestnut

- ['tJesriAt] n 1. кестен (плод)', ~wood кестеново дърво (като материал)', 2. horse-chestnut; 3. червеникаво-кафяв/кестеняв цвят; 4. червеникаво-кафяв/дорест кон; 5. изпъкналост от вътрешната страна на крака на кон; 6. стар/изтъркан виц/анекдот. [] а червеникаво-кафяв; жълтеникаво-кафяв; шатен; дорест.

chesty

- ['tJesti] а 1. разг. склонен към/страдащ от гръдно заболяване; 2. разг. с голям гръден кош; гърдест; 3. si. самоуверен, самомнителен; горд, надменен.

chev(v)y

- ['tJevi] chivvy.

cheval-glass

- [Ja'vaelglais] n високо огледало в подвижна рамка.

chevalier

- [Jeva'lia] n \. ист. рицар; 2. кавалер на орден; ~ d'industrie фр. авантюрист; мошеник.

chevaux de frize

- [Ja'vouda'friiz] и pi фр. 1. воен. рогатка; 2. заострени железни/дървени пръти/шипове в/над ограда.

cheviot

- ['tfeviat] n текст, шевиот.

chevron

- ['Jevran] n 1. воен. нашивка, шеврон; 2. хер., арх. орнамент във формата на обърнато V,

chew

- [tJu:] r 1. дъвча, сдъвквам; дъвча тютюн; 2. прен. размишлявам, премислям, обмислям (и с on, upon, over); to ~ the cml прем. предьвквам, преживям; to ~ the end/the food размишлява, предавам се на размисли; обмяслям (of); like a piece of ~ed string розг. уморен и отпаднал, като смазан; chew out ом. разг. кастря, хокам, наругавам, порицавам; to ~ the hell out ofs.o. правя някого на кайма; chew over 1) размишлявам върху, обмислям; 2) обсъждам, разисквам предъвквам: chew up сдъвквам, схрусквам; to be ~ed up им. si. 1) ядосан/разгневен съм; 2) победен/разгромен/разсипан съм; 3) потиснат съм. [] n 1. дъвкане; преживяне; 2. тютюн за дъвкане.

chewer

- ['tfu:3] n човек, които дъвче тютюн.

chewing-gum

- ['tluriDgAm] n дъвка

chewy

- ['tJu:i] а който може/трябва да се дъвче (за бонбони и пр.).

chianti

- [ki'aemti] и сухо италиаиско (червено) вино.

chiaroscuro

- [ki.aira'skurou] n. 1. жив. светлосянка; светлини и сенки: 2. attr полуразкрит, загатнат.

chiasmus

- [kai'aezmas] n лит. обратен паралелизъм, хиазъм.

chic

- [Jik] 1. а моден, елегантен, изискан, изящен; шик; II. п изисканост, изящество, шик, елегантност.

chicane

- [Ji'kein] n 1. захващане за дреболии; извъртане, шикания; 2. бридж шикан. [] v 1. залавям се за дреболии, извъртам; 2. служа си с измама, подвеждам, шиканирам.

chicanery

- [J^keinari] n 1. извъртания, измама, шикания; 2. л/ неверии доводи; софистика; иэвъртане.

chichi

- ['Ji:Ji:] а 1. претенциозен; претрупан, натруфен; 2. придирчив; престорен, превзет; 3. ом. моден, елегантен, шик {за заведение и пр.).

chick

- [tJik] n 1. пиле, пиленце; 2. малко дете; 3. si. младо момиче.

chick-pea

- ['tfikpi:] n нахут, леблебия (Cicer arietinum).

chickabiddy

- ['tJika.bidi] n гал. пиленце (за малко дете).

chickadee

- ['tJikadi:] n 1. вид американско синигерче (Parus, Penthestes); 2. галено обръщение към жена.

chicken

- ['tfikin] n 1. пиле, ярка; she's по ~ тя не е вече млада; to count o.'s ~s before they are hatched прекален оптимист съм, действувам прибързано; 2. пилешко месо, месо от домашна птица; 3. млад човек; дете; неопитен човек; 4. si. страхливец; 5. състезание, включващо големи рискове и изискващо голям кураж. [] a si. 1. страхлив; 2. изплашен; 3. изискваш прекалена дисциплина. [] v si. загубвам кураж, ставам нерешителен, проявявам малодушие (обик. с out).

chicken-breasted

- ['tfikin, brestid] а със силно изпъкнала гръдна кост.

chicken-feed

- ['trikinfiid] n 1. храна за домашни птици; 2. разг. незначителна сума пари; нещо малоценно.

chicken-hearted

- ['tfikin,ha:tid] а страхлив, малодушен; боязлив.

chicken-livered

- ['tJikin.livad] а плах, нерешителен, колеблив.

chicken-pox

- ['tlikin.poks] n мед. лещенка, варицела.

chicken-wire

- ['tJikin.waia] n телена мрежа.

chicory

- ['tJikari] n бот. цикория.

chide

- [tJaid] v (chided ['tiaidid] ,lcliid [tJid]; chided, chidden [lJidn] ) книж. гълча, коря, мъмря, смъмрям.

chief

- [tfilf] n 1. ръководител, началник, глава; разг. шеф; -in-~ върховен, главен; най-висшият по ранг/чин; 2. in ~ най-вече, особено, главно; 3. вожд главатар (на племе и пр.).

chief of State

- ['tfi:fov,steit] n държавен глава.

chiefly

- ['tfi:fli] adv 1. преди всичко, на първо място; 2. главно, предимно.

chiefs

- [] а главен, пръв, ръководещ; основен, най-важен, върховен; the C. Justice върховен съдия; the ~ priest първосвещеник.

chieftain

- ['tfhftan] n 1. вожд на племе; 2. главатар на банда.

chieftaincy, -ship

- ['t.fi:ft9nsi,-fip] n главатарство, водачество; положение/власт на вожд.

chiff-chaff

- ['tfiftfaEf] n дребна пойна птица (Phylloscopus collybita).

chiffon

- ['Jifon] n текст, шифон (плат). [] а лек, ефирен, прозрачен (за материя), лек, мек, пухкав, добре разбит (за тесто и пр.).

chiffonier

- [рГэ'шэ] n 1. ниско подвижно бюфетче, използвано и за маса; 2. ам. висок тесен скрин.

chignon

- ['^:^э:п] n кок с подплънка от (чужда) коса, шиньон.

chil

- [] v 1. изстудявам, охлаждам; съхранявам на хлад-но (за месо и пр.)', 2. тресе ме, имам тръпки; ~ed to the bone премръзнал; 3. измразявам, правя да премръзне: прен. убивам ентусиазма на; угнетявам, потрисам; 4. метал, закалявам '(ризтопт метал) чрез охлаждане.

chilblain

- ['tfilblein] n подуто измръзнало място (особ. на рьцете и краката).

child

- [tfaild] n (р! children ['tfildran] ) 1. дете, рожба (и прен.)-, чело, потомък; ~ 's детски; ' ~ 's play прен. нещо много лесно, нещо съвсем незначително, играчка; with ~ бременна; great/big with ~ 'в напреднала бременност; this ~ si. аз; 2. наивен/неопитен/несамостоятелен човек; 3. последовател, привърженик; 4. продукт, резултат (of на).

child-bearing

- ['tfaildbearir)] n раждане на деца.

childbed

- ['tJaildbed] n ост. раждане; ~ fever родилна треска.

childbirth

- ['tfaildbarO] n раждане; she died in ~ тя умря при раждане.

childhood

- ['tJaildhud] n 1. детство, детинство; second ~ старческо вдетиняване; 2. прен. най-ранен период на развитие.

childish

- ['tfaildiJ] а 1. детски: 2. детински; наивен, смешен.

childless

- ['tJaildlis] а бездетен; без потомци.

childlike

- ['tfaildlaik] а прост, непринуден, невинен,откровен като дете; детски; детински.

children

- [] еж. child.

chile

- [] chilli.

chilean

- ['tfilian] 1. а чилийски; II. л чилиец.

chiliad

- ['kiliad] n хиляда; хиляда години, хилядолетие.

chill

- [tfil] n 1. студ, мраз; хлад, хладина; to take the ~ off позатоплям, сгрявам; 2. прен. сковаване, вледеняване; униние; to cast a ~ over поливам със студен душ; я ~ went down my spine ледени тръпки ме побиха; the bad news cast a ~ over us лошата новина ни потресе/смръзна кръвта ни; 3. прен. студенина, хладина, смразяваща резервираност; 4. настинка, простуда: студени тръпки, втрисане: to ' catch a ~ настивам, простудявам се. [] а 1. неприятно студен; премръзнал; 2. прен. хла-ден, суров, обезсърчителен; 3. метал, закален чрез охлаждане.

chiller

- ['tJila] n ам. 1. отделение в хладилник с по-ниска температура; 2. разказ, изпълнен с ужаси.

chilli, chilly

- ['tJili] 1. лют червен пипер: 2.пиперка, люто чушле: (сушена) люта чушка.

chilly

- [] а 1. хладен; неприятно студен, мразовит; 2. смразяващ, вледеняващ (и прен.), 3. сдържан; неприветлив, хладен; 4. чувствителен кьм студ, зиморничав.

chimaera

- [] chimera.

chime

- [t^aim] n 1. удар/звън на камбана; 2. комплект от камбани; звънци; 3. звън/мелодия на камбани и пр.; 4. мелодия, съзвучие, хармонично съчетание; напевност: in ~ в хармоиия/съгласие (with с). [] v 1. бия: удрям час (за часовник), звъня/звънтя мелодично; 2. в хармония съм (и с together, with); отговарям, съответствувам си (with с); to ~ in 1) пригласям; 2) намесвам се в разговор, обаждам се; 3) изразявам съгласие с това, което се говори; 3. говоря/рецитирам напевно.

chimera

- [kai'miara] n 1. мит. химера; 2. прен. неосьществимо желание/мечта, химера.

chimerical

- [kai'meriki] а нереален, аъображаем; неосьществим.

chimip

- [] n цвъртене; цвърчене, чуруликане.

chimney

- ['tJimni] и 1. комин, димоотвод; 2. лампено шише; 3. кюнец: камина, огнище; 4. кратер на вулкан; 5. тясна пукнатина, процеп (в скала).

chimney-breast

- ['tfirnni.brest] n издалека част в стена, където минават комини.

chimney-cap

- ['tlimnikaep] n пръстен/метален похлупак на комин, калпак.

chimney-corner

- ['фтт^э:пэ] n място/ниша за сядане до камина.

chimney-piece

- ['tJimnipi;s] n 1. рамка на камина/огнище: 2. полица над камина/огнище.

chimney-pot

- ['tJunnipai] n I. chimney-cap; 2. ~ (lut) разг. цилиндър; 3. тех. дефлектор (и но комин).

chimney-stack

- ['t^imnistxk] n 1. комин (и фабричен)', 2. група комини в обща тръба/отвор.

chimney-swallow, -swift

- ['tJimni.swolou, -swift] я лястовица (Chaetura pelagica).

chimney-sweep(er)

- ['tJ'imniswi:p(э)] и коминочистач.

chimp

- [tJimp] разг. chimpanzee.

chimpanzee

- [tJimpan'zi:] n зоол. шимпанзе.

chin

- [фп] n брада, брадичка; П ~-Jeep, up to the ~ до уши, до гуша; to keep o.'s ~ np запазвам бофост. та/веселостта си; to take on the ~ 1) получавам силен удар; 2) понасям храбро/твърдо, запазвам самообладание, не падам духом. [] v ам. 1. държа/закрепям с брадата си (цигулка и пр.), 2. издигам се на лост до височината на брадата си; 3. si. бъбря.

chin-chin

- [tlin'tJin] ml разг. 1. здравей! 2. наздраве! 3.довиждане.

china

- ['tJaina] n 1. порцелан, фарфор; 2. порцеланови съдове; 3. atlr порцеланов, фарфорен.

china clay

- ['tJaina'klei] n каолин.

china-closet

- ['tJaina.klazit] n бюфет за порцеланови съдове.

chinaman

- ['tiainamxn] n (pi -men) 1. китаец (често презр.), a ~'s chance ам. разг. много мальк шанс; 2. параход, пътуващ за Китай.

chinatown

- ['tfainataun] n китайски квартал на град.

chinaware

- ['tJainawea] n порцеланови изделия.

chinch

- [tfintf] n ам. 1. дървеница (и ~-bag); 2. дребен вредител по житните растения (Blissus leucopterus).

chincherinchee

- ['tJintJarintJi:] n многогодишно юж.-афр. растение (Ornithogalum thyrsoides).

chinchilla

- [tlin'tJila] n 1. зоол. чинчила; 2. кожа от чинчила.

chine

- [tfain] n 1. гръбнак; месо от гръбнака, филе; 2. било, хребет, зъбер. [] v разсичам (закалено животно) по гръбнака. [] n тясна клисура, ждрело.

chinee

- ['tJaini:] n si. китаец.

chineese

- ['tlaini:z] 1. а китайски; ~ boxes комплект от кутии, влизащи една в друга; ~ copy буквално копне: сляпо подражание; ~ checkers игра, подобна на халма; ~ lantern книжек фенер, лампион; ~ puzzle нещо много сложно и объркано; ~ wall прен. кепреодолима бариера; ~ white цинквайс: II. л 1. китаец; 2. хитайски език.

chink

- [] n презр. китаец.

chino

- ['ф:пои] n 1. намучен плат за военни униформи; 2. дреха, ушита от този плат.

chino-

- ['tfainou] Sino-.

chinoisene

- [fi':n'wa:zari:] n 1. използуване/имитация на китайски декоративни мотиви; 2. артикули с такива мотиви.

chinook

- [tli'nuk] n 1. топъл сух вятър, който духа на изток от Скалистите планини; 2. топъл влажен вятър, духащ южно от Скалистите планини.

chinquapin

- ['tliqkapin] n вид американски нискостеблен кестен (Castanopsis, Castanea pumila).

chintz

- [tJints] n пъстра сатинирана басма: кретон.

chip

- [tJip] n 1- треска, тресчица; стружка; стърготина; отломка; шушка; to make ~ боклуча; 2. нащърбено/отчупено място (на чаша и пр.), 3. резенче; парченце; р1 нарязани на пръчици пържени картофи; ам. пържени картофи на тънки филийки (в пакетчета)', 4. пул, жетон, чип; to cash/hand/pass in fr.'s ~s разчиствам си сметките; у мирам; 5. тънка ивица дърво, слама и пр. (за плетене на кошници и пр.)', 6. нарязване (на плод и пр.) на парченца; 7. ~ (shot) футб. късо високо подаване; a ~ in broth/porridge/pottage нешо съвсем незначително; as dry as a ~ много сух; not to care a ~ пет пари не давам, не ме интересува; to carry/go about with/have/wear a ~ on o.'s shoulder държа се предизвикателно, тьрся повод да се карам; озлобен съм; a ~ of/off the old block дете, което много прилича на баща си, цял бащичко; when the ~s are down когато се стигне до същината/до главното/до критичния момент. [] v (-РР-) 1. дялам; изсичам; дълбая; 2. нащърбявам (се); чуплив съм; отчупвам края на; 3. пържа картофи: 4. режа/нарязвам (картофи и пр.) на тънки парченца; 5. пробивам черупката си (за пиле), 6. разг. майтапя се с, присмивам се/подигравам се на; 7. футб. подавам къса висока топка; chip in 1) разг. намесвам се (безцеремонно) в разговор; обаждам се; изказвамсе; 2) включвам се в начинание; давам своя дял/принос/лепта/помощ за; chip off отчупвам (се), откършвам (се); chip out изсичам, издялвам.

chip basket

- ['tlip,ba:skit] n плетена кошница.

chip-camng

- ['tJipka:vir)] n плоска резба с геометрични фигури.

chipboard

- ['t,fipb:):d] n строит, вид талашит.

chipmunk, -muck

- ['tfipmAgk, -тлЦ] n вид сев.-ам. катерица.

chippendale

- ['tlipandeil] n стил английски мебели от XVIII в.

chipper

- ['tfipa] а ам. разг. весел, жив, закачлив.

chippings

- ['tJipinz] n pi ситно начукани камъни.(зо настилка на шосе и пр.), трошляк.

chippy

- ['tfipi] а 1. нащърбен, чукнат (за порцемнов сьд и пр.), 2. безинтересен, сух; 3. неразположен; раздразнителен. [] n разг. 1. магазин за пържени картофи и риба; 2. si. леконравно младо момиче; пропаднала жена, проститутка.

chips

- ['tTips] n мор. si. корабен дърводелец.

chirography

- [kai'ragrafi] n 1. ръкопис; почерк; 2. краснопис.

chiromancy

- ['kairamaensi] n гледане наръка, хиромантия.

chiropedist

- [ki'rapadist] n педикюрист.

chiropody

- [ki'ropadi] n педикюр.

chiropractic

- [kaira'prasktik] n мед. лекуване на болести чрез манипулации по гръбначния стълб и ставите, хиропраксис.

chiropractor

- [kaira'prekta] n човек, който лекува чрез манипулации по гръбначния стълб и ставите.

chirp

- [tJa:p] v 1. цвъртя; цвърча, чуруликам; 2. говоря весело/радостно. [] n цвъртене; цвърчене, чуруликане.

chirpy

- ['tJ9:pi] а разг. весел, жив, жизнерадостен.

chirr

- [tfs:] v цвъртя, цвърча, лея (за щурец и пр.). [] n цвъртеж, цвъртене, цвърчене, църкане.

chirrnpi

- ['tJirap] v цвъртя; цвърча, чуруликам.

chisel

- ['tfizi] n длето, секач. [] v (-11-) 1. сека, дялам, изсичам, издялвам; изрязвам, гравирам; вая, извайвам; 2. измамвам, изигравам.

chiselled

- ['tfizid] а 1. ясно очертан; 2. изваян (за черти на лице и пр.).

chit

- [tJit] n 1. мъничко дете; 2. млада дребничка жена/момиче (често презр.), 3. ам. оперена млада жена/момиче. [] n 1. кратко пйсъмце, бележка; кратка записка; нещо, отбелязано на листче; 2. бележка за поръчка/дължима сума и пр.

chit-chat

- ['tfit'lJaet] n лек разговор, моабет; клюкарстване.

chitin

- ['kaitin] n зоол. хитин.

chiton

- ['kaitan] n 1. зоол. дребно мекотело (Chiton); 2. ист. риза. туника (у древните гьрци).

chitterlings

- ['tJitaliDz] и pi чревца (особ. като храна).

chiv(v)y

- ['tJivi] r разг. 1. гоня, преследвам; 2. безпокоя, дразня, тормозя.

chivalrons

- ['Jivalras] а рицарски; кавалерски; храбър; внимателен, галантен.

chivalry

- ['Jivairi] n 1. рицарство; кавалерство, галантност; 2. ост. рицарството; галантните мъже.

chive

- ['tJaiv] n вид ситен лук (Allium schoenoprasum).

chiz(z)

- [tfiz] r si. мамя, изигравам.

chloral

- ['kbral] n хим. хлорал.

chlorate

- ['kloreit] n хим. хлорат.

chloric

- ['kl3:rik] а хим. хлорен.

chloride

- ['klo:raid] n хим. хлорид; ~ of lime хлорна вар.

chlorinate

- ['klarineit] r 1. третирам с хлор; 2. дезинфекцирам с хлор, хлорирам.

chlorine

- ['kl3:rain] n хим. хлор.

chloroform

- ['kbrafolm] n хлороформ. [] v лекувам/упоявам с хлороформ.

chlorophyll

- ['klarafil] n бот. хлорофил.

chlorosis

- [kb:'rousis] n 1. мед. форма на анемия у млади момичета; 2. бот. хлороза.

chlorous

- ['kloiras] а хим. хлорист, хлорен.

choc

- [tJak] n разг. шоколад; ~-ice покрито с шоколад блокче сладолед (на клечка).

chock

- [tJbk] n 1. клин (за запиране на колело и пр.),1. подставка, подложка, подпора; 3. тех. амортисьор; лагер. [] v 1. запирам, подпирам; слагам подложка/подпора на: 2. мор. слагам на подложки; 3. ~ (up) наблъсквам, натъпквам; препълвам, задръствам (with с). [] adv нагъсто, одно до друго, натъпкано.

chock-a-block

- ['tJJka'blok] а разг. препълнен, претъпкан, задръстен (with с).

chock-full

- [tJakful] а натъпкан/претъпкан до последна възможност; задръстен.

chocker

- [tJaka] a si. 1. преситен; 2. отвратен.

chocolate

- ['tJbkalit] n 1. шоколад; 2./)/шоколадени бонбони; 3. какао, мляко с какао: 4. шоколадов цвят. [] а 1. направен от/с шоколад; 2. с шоколадов цвят.

chocolate soldier

- ['tfakalit.soulc^a] n прен. войник, който не желае да се бие.

chocolate-box

- ['tJakalit.baks] n 1. красива кутия с шоколадени бонбони: 2. прей. стереотипно романтичен стил на картини.

choctaw

- ['tJ3:kt3;] n сп. фигура при пързаляне с кънки.

choice

- [tfois] n 1. избиране, избор; право на/възможност за избор; to пмЬе o.'s ~ избирам (си) от няколко; правя избора си; of o.'s ~ по свои избор/желание; at ~ по избор; by/for ~ за предпочитане; to have no ~ нямам избор/алтернатива: Hobson's~ без право на избор. без алтернатива; from ~ доброволно, с желание; 2. грижлив подбор: умение за подбиране; вкус: 3. богат избор; 4. избраник; избрано/предпочетено нещо: 5. най-доброто. най-хубавото. най-отбраното. [] а 1. (добре) избран, отбрак, грижливо подбран; 2. висококачествен, превъзходен; 3. диал. придирчив, взискателен.

choir

- ['kwaia] n 1. хор; 2. църковен хор; мястото на хора в църква. [] v пея в хор.

choir school

- ['kwai3,sku:l] n училище към катедрала за подготвяне на църковни хористи.

choirboy

- ['kwaiabai] n момче хорист в църковен хор.

choirmaster

- ['kwai9,ma:st3] n диригент на хор; хормайстор.

choke

- [tfouk] v 1. давя (се); душа (се), задушавам (се); задавям (се); to ~ over o.'s food задавям се с храна/при ядене: to ~ with anger задавям се/задушавам се от гняв; to ~ to death умирам от/причинявам смърт чрез задушаване; 2. запушвам (се), задръствам (се); заглушавам, приглушавам; задръствам (се), затлачвам (се); choke back с мъка скривам/потискам/сподавям (чувство, сьлзи и пр.), choke down с усилие гълтам храна и пр.; прен. преглъщам, сподавям, потискам, сдържам; choke off 1) убивам чрез задушаване; 2) разубеждавам, обезсърчавам; 3) спирам, възспирам; слагам край на, прекратявам (особ. насилствено), 4. разг. смъмрям, порицавам; choke up 1) задушавам; 2) задавям (се) (и от вьлнение, яд и пр.), 3) препълвам, претъпквам; задръствам; заприщвам, затлачвам; запушвам; 4) заглушавам, приглушавам. [] 1. тех. въздуиша/дроселна клапа; запушалка; 2. ел. дроселна бобина, дросел. [] n бот. сърцевина на артишок.

choke-damp

- ['tlouk.daemp] n мин. рудничен газ, гризу.

chokeberry

- ['tJouk.beri] я (плодът на) сев.-ам. храст (Aronia).

chokecheiry

- ['t,fouk,tJeri] n (плодът на) сев.-ам. дива череша.

choked

- ['tJoukt] рр от choke; разг. разочарован; възмутен.

choker

- ['tJouka] n 1. шег. висока твърда яка; 2. свещеническа яка; 3. огьрлица/колие по врата; 4. завързан около врата ешарф.

choking

- ['tJoukin] а 1. задавящ (се), задушаващ (се); 2. сподавен.

choky

- ['tJouki] n si. затвор. [] а 1. задушаващ (се), задавящ (се); задавен; 2. стегнат, тесен.

choler

- ['kola] n 1. жлъч, яд, гняв; 2. сприхавост, раздразнителност; 3. ост. жлъчка.

cholera

- ['kalare] n мед. холера.

choleric

- ['kalarik] а раздразнителен, сприхав, гневлив.

cholesterol

- [ka'lestaral] n холестерин.

chomp

- [tJomp] v дъвча; хапя.

choos(e)y

- ['tJu:zi] а разг. взискателен, претенциозен, придирчив.

choose

- [tJuiz] v rchose [tJouz]; .chosen ['tJ'ouzn] ) 1. избирам, подбирам (from, out of, between); nothing/not much/little to ~ between then) няма много разлика между тях, те са горе-долу еднакви; cannot ~ but нямам избор, трябва/длъжен съм да; 2. избирам за (и с as, for); they chose him as/to be their leader те го избраха за свой водач; 3. намирам за уместно/добре; решавам; предпочитам; искам; we chose to go by train решихме да отидем с влак; I chose to stay where I was предпочетох да остана, където си бях.

chooser

- ['tJuiza] n човек, който избира/подбира; beggars cannot be ~s на харизан кон петалата не се гледат.

chop

- [tfap] v (-рр-) 1- сека, насичам; разсичам; отсичам; to ~ o.'s way through пробивам си път, като изсичам дървета, шубраци и пр.; 2. нарязвам на парчета, накълцвам (месо, зарзават и пр.) (и с up); chop about сменям посоката си (за вятьр), chop away отсичам; chop down отсичам, повалям (дьрво и пр.), chop in si. намесвам се, вмесвам се, обаждам се; chop off отсичам; chop up нарязвам на дребно, надробявам; насичам. [] n 1. удар (с брадва и пр.); 2. пържола; котлет; 3. леко вълнение, причинено от насрещен вятър; 4. уволнение; 5. сп. кос удар. [] n (обик. р1) челюст (на животно и пр.). [] v (-рр-) внезапно променям посоката си (за вятьр), to ~ and change непостоянен/колеблив съм; често меня решенията/методите си; to chop round/ about внезапно променям посоката си (особ. за вятьр), to ~ words/logic споря от любов към спора. [] n 1. търговска марка; сорт, качество; first-/second- ~ разг. първо/второ качество, първо-/второкласен; 2. лечат; подпечатан документ (особ. разрешително).

chop suey

- [tJap'suli] n вид китайско ястие с месо.

chop-chop

- ['tJ3p'tf3p] adv, inl si. бързо, незабавно.

chop-house

- ['tJaphaus] n (евтин) ресторант.

chopper

- ['tJapa] и 1. къса секира; 2. сатър; 3. ел. тикер, прекъсвач; 4. разг. хеликоптер; 5. si. картечница.

choppy

- ['tfapi] а променлив (за вятьр)-, развълнуван (за море).

chopsticks

- ['tJapstik^] n pi чифт пръчици от дърво и пр., потребявани при ядене от китайци и др.

choral

- ['koral] а хоров; с хоров съпровод.

choral(e)

- [k3'ra:l] n 1. хорал; 2. група певци, хор.

chord

- [k3;d] n 1. струна, корда; to strike a ~ прен. звиквам/събуждам спомени, чувства и пр.; to touch the right ~ успявам да трогна; 2. анат. връзка; 3. мат. хорда. [] n муз. акорд.

chore

- [tfa:] n 1. дребна ежедневна работа (особ. дошашна), 2. скучна/неприятна работа/задължение; 3. pi домакинска/къщна работа.

chorea

- [ko'ria] п мед. хорея.

choreography

- [kari'Dgrilfi] n хореография.

chorister

- ['karista] n 1. хорист; 2. солист на хор; 3. choirboy.

chortle

- [113:11] v смея се тихичко/сподавено/ликуващо; кикотя се, хихикам. [] n сподавен смях; кискане, хихикане, кикот.

chorus

- ['kairas] n 1. хор; хорова група; in ~ всички заодно, в хор; 2. музикално произведение за хор; 3. хоров/балетен състав в оперета/ревю и пр.; 4. припев, рефрен; 5. действуващо лице, изпълняващо пролога/епилога и пр. в пиеса; 6. хор в антична драма. [] v пея/говоря/повтарям в хор.

chorus-girl

- ['k3:ras,ga:l] n хористка/балерина в оперетен състав/ревю и пр.

chose, chosen

- [] еж. choose.

chough

- [tfAf] n червенокрака гарга (Pyrrhocorax).

chow

- [tJau] n 1. китайска порода куче; 2. si. храна.

chow-chow

- ['tJau'tJau] n 1. мешана туршия; 2. китайско сладко от портокалови кори и пр.; 3. = chow 1.

chowder

- ['tfauda] n ам. гъста супа/яхния от риба/миди със сланина, зарзават и пр.

chrestomathy

- [kres't3ma9i] и сборник с избрани откъси от литературни произведения; христоматия.

chrism

- ['krizm] n цьрк. светено масло, миро.

christ

- [kraist] «Христос; месия.

christen

- ['krisn] v давам име на, кръщавам.

christendom

- ['krisndam] n християните, християнският свят.

christening

- ['krisniq] n кръщение, кръщавка.

christian

- ['kristjan] 1. a 1. християнски; 2. благочестив; 3. разг. благоприличен, културен, свестен; II. п 1. християнин; 2. разг. свестен/разбран човек.

christian Science

- ['kristjan.saians] n религиозна система за лекуване чрез вяра.

christian name

- ['kristjan.neim] n (собствено) име.

christianity

- [kristi'aeniti] n християнство, християнска религия.

christianize

- ['kristjanaiz] v похристиянчвам.

christmas

- ['krismas] n 1. Рождество Христово, Коледа; 2. attr коледен.

christmas Eve

- ['krismasnv] n Бъдни вечер.

christmas season

- ['krismas'shzn] n коледни празници.

christmas-box

- ['krismasbaks] n коледен подарък; Паричен подарък за Коледа.

christmas-card

- ['krismaska:d] n коледна честитка.

christmas-rose

- ['krismasrouz] n вид кукуряк (Helleborus niger).

christmas-tide, -time

- ['krismastaid, -taim] Christmas season.

christmas-tree

- ['krismastri:] n коледно дърво, елха.

chromatic

- [kra'rnaetik] a 1. цветен, багров; 2. муз. хроматичен.

chrome

- [krourn] n хром, хромова боя.

chromic

- ['krournik] а хим. хромов; съдържащ хром.

chromium

- ['kroumiam] и хим. хром.

chromium-plated

- ['kroumiam, pleitid] а 1. хромиран; 2. npeн. претенциозно декоративен.

chromolithograph

- ['krouma'lieagraif] n цветна литография.

chromosome

- ['kroumasourn] n биол. хромозом.

chronic

- ['kronik] a 1. дълготраен, продължителен, хроничен (за болеет, сьстояние и пр.)-, ~ invalid/patient човек, страдащ 07 хронично заболяване; 2. постоянен, вкоренен; закоравял; ~ doubts вечни съмнения; 3. si. лош, силен; неприятен.

chronicle

- ['kroniki] n хроника, летопис. [] v 1. отбелязвам/вписвам хронологически (сьбития и пр.), 1. жур. пиша/водя хроника (вьв вестник, списание и пр.)-, хроникирам.

chronicler

- ['kranikia] n 1. летописец; 2. хроникьор.

chronological

- [.krana'la^iki] а хронологичен, хронологически.

chronology

- [kra'nalat^i] n 1. хронология; 2. хронологична таблица.

chronometer

- [kra'namita] n хронометър.

chronometry

- [kra'namitri] и научно/точно измерване на времето.

chrysalis

- ['krisalis] n (pi -es [-iz], chrysalides [kri'saelidiiz] ) 1. какавида, пашкул; 2. подготвително/преходно състояние, стадий.

chrysanthemum

- [kri'saen6imam] n хризантема.

chryselephantine

- [kriseli'faentain] v покривам/облицовам със злато и слонова кост (статуя и пр.).

chthonian, chthonic

- ['(k)eounian. '(k)e3nik] а гр. мит. обитаваш ада/подземния свят (за богове, духове).

chub

- [^лЬ] n главуш (речна риба) (Leuciscus cephalus).

chubby

- ['tJAbi] а пълничък, закръглен, топчест; кръглолик.

chuck

- [tJAk] n патронник на струг. [] v слагам/закрепвам в патронник на струг. [] v 1. разг. хвърлям, изхвърлям, захвърлям; мятам, запращам: 2. разг. отказвам се от; зарязвам, изоставям, напускам; ~ it! si. спри! престани! стига! 3. погалвам, потупвам лекичко (особ. под брадичката)', chuck away 1) изхвърлям; 2) пропилявам («реме пари, вьзможности)', chuck out 1) изпъждам, изхвърлям (някого от сьбрание, заведение и пр.), 2) отхвърлям (предложение, законопроект и пр.), chuck over хвърлям, прехвърлям, подхвърлям (нещо на близко разстояние)', chuck up 1) зарязвам, изоставям (работа и пр.), 2) спирам. [] n si. изгонване, натирване; уволнение; to give s.o. the ~ 1) скъсвам с някого; 2) уволнявам някого. [] n 1. пиле, пилекце (и като галено обрьщение)', 2. къткане (на кокошки)-, 3. подвикване, подканване (на кон), [] n 1. плешка от говеждо месо; 2. si. храна.

chucker-ont

- ['tfAka'aut] n човек, който отстранява от събрания/заведения и пр. смутители на реда.

chuckle

- ['tJAkI] v 1. подсмивам се; кикотя се, кискам се; хихикам; смея се тихичко/под мустак; 2. злорадствувам; ликувам, тържествувам (over над); 3. кудкудякам. [] n 1. сподавен смях; кискане, кикот; хихикане; 2. кудкудякане.

chuckle-head

- ['t.fAklhed] n разг. глупак.

chuckle-headed

- ['tJAkl.hedid] а ризг. глупав.

chuff

- [] n грубиян. [] v пъхтя, пуфкам (за локомотив и пр.).

chufled

- ['tJAft] а si. 1. доволен, възхитен; 2. недоволен.

chug

- [tfAg] r (-gg-) пухтя, пъхтя (за мотор и пр.).

chum

- [tJain] n 1. буталка за избиване на масло; 2. гюм.

chummy

- ['tJ^mi] а 1. разг. дружески, приятелски; близък, интимен; 2. общителен.

chump

- [tfAmp] n 1. чукан; 2. дебелият край на нещо; дебело парче месо; 3. разг. глава; off o.'s ~ луд, побъркан (от вьлпение и пр.)', 4. si. будала, глупак.

chunk

- [tJAqk] n 1. чукан: 2. дебело парче: голям къс/комат/резен: буца(сылене и пр.),Ъ. им. нисък набит човек; дребен як кон: 4. им. значително количество/сума.

chunky

- ['tJADki] а 1. а буци; 2. нисък и набит, дребен и як.

chunter

- ['tJAnta] ч 1. говоря неразбрано: 2. оплаквам се, мърморя.

church

- [tJa:tn] n 1. църква, храм; 2. the C. църквата (като институт), the Established C., the C. of England англиканската църква; to go to ~ ходя/отивам на църква; черкувам се; венчавам се; 3. християните, християнският свят; 4. духовенството; 'духовническата професия; to go into/to enter the ~ ставам свещеник; 5. atir църковен. [] v отслужвам благодарствена литургия (особ. за жена след благополучно раждаче)', завеждам в църква за някакъв обред.

church-goer

- ['tfa:tf,goua] n черковник, богомолец.

churchman

- ['tJa;tfman] n (pi -men) 1. член на (англиканската) църква; 2. духовник; з. чер^овник; църковен деятел.

churchwarden

- ['tJa:tf'w3:dn] n 1. църковен настоятел, епитроп; 2. дълга глинена пула.

churchwoman

- ['tJ9:tJ,wuman] n (pi -women [,wimin] ) 1. жена. член на (англиканската) църква: 2. им. активна църковна деятелка.

churchy

- ['1Га;1Л] а 1. фанатично правоверен, нетолерантен; 2. прекалено отдален на църквата и църковната дейност; 3. подобен на/като църква.

churchyard

- ['tJa:tfja:d] n 1. църковен двор; 2. гробище в църковек двор; ~ cough кашлица, издаваща/симптом на смъртоносно заболяване/вещаеща смърт.

churl

- [tJa:l] n 1. невъзпитан човек, грубиян; 2. скъперник, стипца, скръндза; 3. ист. селянин, селяк.

churlish

- ['tJa:liJ] а 1. невъзпитан, груб; 2. скъпернически, свидлив, стиснат.

churn

- [] v 1. бия/избивам масло; 2. бъркам, разбивам; разпенвам: 3. пеня се; плакна се: кипя (за течност)', to ~ out 1) произвеждам механично, вадя продукция; 2. изкарвам голямо количество некачествена продукция.

chut

- [tJAl] int за изразяване на нетьрпение е!

chute

- [fu:t] n 1. улей за спускане на трупи и пр.; 2. стръмен наклон; 3. бързо течение на река; 4. шахта; refuse ~ шахта за (стриване на) отпадъци; S. детска пързалка: 6. разг. парашут.

chutney

- ['tJAtni] и вид лютеница; сое за подправка.

chyle

- [kail] n физиол. млечен сок, хилус.

chyme

- [kaim] n физиол. стомашна каша, химус.

ci-devant

- [si:d3'va:n] а фр. бивш, предишен.

cicada, cicala

- [si'keida, si'kaila] n зоол. цикада, жътвар.

cicatrice

- ['sikatris] n 1. белег от заздравяла рана; 2. белег на кората/стеблото на дърво и пр.

cicatrix

- ['sikatriks] cicatrice.

cicatrize

- ['sikatraiz] v зараствам. заздравявам (за рана).

cicerone

- [^^'гоип}] n (pi-т [-ni:] ) ит. екскурзовод.

cider

- ['saida] n ябълково вино; сайдер.

cider-press

- ['saids.pres] n преса за изстискване на ябълков сок.

cigar

- [si'ga:] n пура.

cigar-holder

- [si'gai.houlda] n мундщук за пура.

cigar-shaped

- [si'ga:Jeipt] а цилиндричен със заострени краища.

cigarette

- [siga'ret] n цигара (ам. и cigaret ['sigaret] ).

cigarette-case

- [siga'ret.keis] n табакера.

cigarette-end

- [siga'ret.end] n угарка от цигара, фас.

cigarette-holder

- [siga'ret.houlda] n цигаре.

cigarette-paper

- [siga'ret.peips] n цигарена хартия.

cigarette-stub

- [siga'ret.stAb] = cigarette^nd.

ciliary

- ['siliari] а бот. отнасящ се до реси/ресни.

ciliate(d)

- ['silieit(id)] а 1. с мигли/клепки/ресници; 2. бот. с реси/ресни.

cilice

- ['silis] и (дреха от) плъстена материя.

cilium

- ['siliam] n (pi cilia ['silia) ) 1. анат. мигла, клепка, ресница; 2. бот., зоол. реса, ресна, ресичка.

cimmerian

- [si'miarian] а 1. кимерийски; 2. тъмен, мрачен, непрогледен (за мрак, тщ и пр.).

cinch

- [sintJ] n 1. ремък, колан; подпръг (на кон); 2. пристягане; 3. si. нещо сьвсем сигурно, „опечена работа"; 4. нещо.направено с лекота; лесна работа; 5. здрав контрол (вьрху някого. нещо). [] v 1. пристягам (като) с ремък; 2. si. хващам (някого) натясно, пипвам здраво; 3. осигурявам, подсигурявам.

cinchona

- [sin'kouna] n 1. хининово дърво; 2. хининова кора; хинин.

cincture

- ['sinktJa] n 1. книж. колан, пояс; 2. арх. пояс/бордюр на колона. [] v книж. опасвам (като) с колан/пояс; обграждам.

cinder

- ['sinda] n 1. сгурия, сгур, шлака; 2. pi пепел; 3. изгаснал въглен; 4. парчета застинала лава от изригващ вулкан; О bunit to а ~ изгорял, станал на въглен (за ядене и пр.).

cinder-path

- [' sinda ,ра:е] n пътека/писта, насипана с пресована сгур.

cinder-sifter

- ['sinda.sifta] n сито за пресяване на сгурия.

cinder-track

- ['sinda, traek] п сп. листа, настлана със сгурия.

cinderella

- [sinda'rela] и Пепеляшка (м прен.).

cine

- ['sini] cinematographic.

cine-

- ['sini] pref кино-.

cine-camera

- ['sini,kaemara] n кинокамера, филмова камера.

cine-film

- ['sinifilm] n филмова лента, филм.

cine-projector

- [sinipra'^ekta] n кино прожекционен апарат.

cineast(e)

- ['siniaest] n голям поклонник на киното.

cinema

- ['sinima] n 1. кино, кинотеатър; 2. кинематография; the ~ киното; производството на филми; киноизкуството; 3. attr кинематографичен, кинематографически, кинематографски; ~ screen филмов екран.

cinema-goer

- ['sinima.goua] n кинолюбител, кинозрител; кинопублика.

cinema-verite

- [.sinima'veritei] n документален филм; филм без изкуствени ефекти/положения.

cinematize

- ['sinamataiz] v ам. екранизирам (роман и пр.).

cinematograph

- [sini'mxtagra:i] ост. cine-projector.

cinematographic

- [sinimxta'grxrik] а кинематографически.

cinematography

- [sinima'tografi] n кинематография.

cineraria

- [sina' rearia] n бот. цинерария (Senecio cruentus).

cinerarium

- [,sina'reariam] n място/ниши, където се поставят урни с праха на покойници след кремацията, колумбарий.

cinerary

- ['sinarari] а за/отнасящ се до пепел; ~ urn урна за съхраняване на праха на покойник след кремацията.

cinereous

- [si'niarias] а пепелявосив (особ. за (пери но) птица).

cingalese

- ['singalhz] 1. а сингалски, ост. цейлонски; II. п 1. сингалец; 2. сингалски език.

cinnabar

- ['cinaba:] n1. минер, живачен сулфид; киновар; 2. яркочервен цвят; 3. вид насекомо (Tyria jacobeae) (и ~ -moth).

cinnamon

- ['sinaman] n 1. канела, дарчин; 2. канелен/жълтеникаво-кафяв цвят.

cinquecento

- ['tJiDkwi'tfentou] n италианското изкуство и литература от XVI век.

cinquefoil

- ['sinkfail] n 1. петолистно растение, особ. бял очеболец (Potentilla alba); 2. арх. петолистник.

cipher

- ['saifa] n 1. нула; нишо, нищожество; 2. цифра; 3. шифър. шифрован текст, ключ към шифър. 4. монограм; 5. муз. техническа повреда в орган. [] v 1. смятам: пресмятам, изчислявам (и с out); решавам задачи; 2. зашифровам.

circa

- ['sa:ka] nат. adv, prep (съкр. с, са, cire) около, приблизително (главно за дати).

circadian

- [sa;'keidian] а физиол. ставащ приблизително веднъж на 24 часа.

circassian

- [sai'kaesian] 1. а черкезки; II. n 1. черкезин; 2. черкезки език.

circe

- ['sa:si] n 1. мит. Цирцея; 2. прелъстителка; чародейка.

circle

- ['sa:kl] n 1. кръг; окръжност; great/small ~ мат. кръг, който минава/не минава през центъра на кълбо; 2. геогр. кръг; 3. орбита (на планета), пръстен. кръг (около луната)', 4. период, цикъл; to make full ~ правя пълен кръг, връщам се там, откъдето съм започнал; 5. кръг, кръгово движение: ринг; to go round in ~s въртя се в кръг, не напредвам; 6. театр. балкон; 7. кръговрат; постоянно редуване, смяна (на годишни времена и пр.)', 8. група/кръг от хора (роднини, познати и пр.), компания; среда; класа; in high ~s във висшите кръгове/общество; to move in fashionable ~s водя светски живот; 9. поле, сфера, облает на дейност/влияние; 10. лог. кръг в доказателство; II. сп. въртеж. [] v 1. обикалям, въртя се около (round, about); 2 въртя се, вия се, кръжа (за птица, самолет и пр.) (и с round, about); 3. вървя/въртя се в кръг; обикалям, разнасям се (за новина, за вино на маса и пр.) (round); 4. правя голям въртеж (на лост), S. правя скок с вдигнати крака (за кон), 6. заграждам, обкръжавам; 7. ограждам с кръгче.

circlet

- ['sarklit] n1. кръгче; 2. пръстен, халка; гривна; диадема.

circs

- [sa:ks] n pi разг. circumstances.

circuinanibient

- [,sa:k3m'aembiant] а заобикалящ от всички страни, обкръжаващ (за въздух, вода и пр.).

circuit

- ['sa:kit] n 1. обиколка, окръжност; 2. обиколка, обикаляне (на район), кръгообразно движение, въртене; 3. обиколка; обиколен път; обикаляне; 4. (обиколка на) съдебен окръг; участьк, райой; ~ court съд, провеждащ заседания на различии места в даден район; 5. район на методистката цьрква със свои пътуващи проповедници; 6. обединение на театри/кина и пр. под общо управление; 7. серия, поредица, верига, цикъл (от действия, прояви и пр.), 8. ел. верига; in ~ включен; out of ~ изключен; short ~ късо съединение. [] v обикалям, обхождам; движа се в/правя кръг/верига/орбита.

circuit-breaker

- ['saikit.breika] n ел. прекъсвател, прекъсвач.

circuitous

- [sa'kjuitas] а 1. околен, заобиколен (за пъm и пр.), 2. околен, непряк, косвен.

circuity

- [sa'kjuiti] n неискреност, липса на прямота.

circular

- ['s3:kjula] а 1. кръгъл; 2. описващ кръг, движещ се в кръг; кръгов, кръгообразен; околовръстен: ~ tour/trip обиколка; ~ stairs вита стълба; 3. изпратен до редица лица, служби и пр.; ~ letter окръжно, циркуляр; 4. предназначен за циркулация. [] n 1. циркуляр, окръжно; 2. търговски рекламен проспект и пр., разпращан на клиенти; 3. околовръстно шосе.

circulate

- ['sarkjuleit] v 1. обикалям, движа се в/правя кръг; циркулирам; 2. преминавам/предавам (се) от ръка на ръка; разпространявам (се) (за новина, слух и пр.), 3. в обръщение съм (за книга и пр.), обхождам; 4. мат. повтарям се (за цифра в периодична дроб).

circulating

- ['s3:kjuleitii)] а който се разпространява/обикаля/обхожда/циркулира; ~ library заемна библиотека; ~ medium пари, парични знаци, разменно средство.

circulation

- [saikju'leiJn] и 1. движение в кръг, обикаляне, циркулиране, циркулация; 2. кръвообръщение; бот. циркулация на сокове; 3. разпространение, разпространяване (на слухове и пр.), предаване от ръка на ръка; 4. разпространение; тираж; 5. парично обръщение; 6. обръщение, употреба; no longer in ~ не се продава/не се намира вече; 7. движение (на вода, въздух и пр.).

circulatory

- ['saikjuleitari] а отнасящ се до циркулацията (на крьвта. сокове/пе, въздуха и пр.).

circumambulate

- [.saikam'aembjuleit] v t. обикалям, заобикалям; 2. говоря сьс заобикалки.

circumbendibos

- [s3:kjum'bendib3S] n шег. заобикалки, увъртания, многодумство.

circumcise

- ['S3:k3msaiz] v 1. обрязвам (обредно), 2. прен. очиствам от грехове, пречиствам (сьрцето и пр.).

circumcision

- [.saikam'si^n] n 1. обрязване (у евреите и мюсюлманите): 2. пречистване от грехове.

circumference

- [s3:'kAmf3r3ns] n окръжност, обиколка на кръг и пр.; периферия.

circumferential

- [s3:k3mf3'renJ1] а отнасящ се до окръжността/до обиколката на кръга; периферен.

circumflex

- ['s3:k3mfleks] n диакритичен знак, (л ~ ); (и ~ accent) сложно ударение; [] а анат. завит; завит около нещо (за нерв, мускул).

circumfluent

- [s3:'kAmf1u3nt] а който заобикаля/облива/мие от всички страни.

circumjacent

- [, s3.:k3m ' i^eisnt] а заобикалящ, обкръжаващ; околен.

circumlocution

- [,S3:kaml3'kju:Jn] я увъртания, заобикалки, многодумство.

circumlocutory

- [,S3;kam'l3kjut3ri] а заобиколен, със заобикалки; многословен.

circumlunar

- [,s3:k3m'lu:n3]a обикалящ/разположеноколо луната.

circumnavigate

- [s3:k?m'naEvigeit] v 1. правя пълна обиколка около (остров, света - особом по вода), 2. заобикалям, избягвам

circumpolar

- [,8эАэт'рои1э] а 1. геогр. разположен близо до/около полюса; 2. астр. никога незалязващ; циркумполярен.

circumscribe

- ['s3:k3mskraib] v 1. геом. описвам една фигура около друга (about); 2. ограждам; ограничавам; сгеснявам; определям границите на (и прен.)', 3. определям точно, дефинирам.

circumscription

- [,s3:k3m'skripJn] n 1. описване на фигура около друга; 2. определяне на граници; ограничение (и прен.), 3. определяне; определение; 4. надпис около монета/печат и пр.

circumspect

- ['S3:k3mspekt] а 1. внимателен, предпазлив; разсъдлив, благоразумен; 2. добре обмислен; отмерен.

circumspection

- [,8Э±эт^ре^п] n внимание, предпазливост; благоразумие.

circumstance

- ['saikamstans] n 1. обик. pi обстоятелство, положение, условие; in/under the ~s при тези Обстоятелства, притова положение; in/under пo ~s в никакъв случай, никога; 2. обстоятелство, подробност, факт; 3. pi положение/сьстояние на нещата; 4. pi обществено/материално положение; to better o.'s ~s забогатявам; подобрявам положението си; in reduced/straitened ~s обеднял, притеснен материално; 5. официалност, церсмониалност; with pomp and ~ много тържествено, с голям салтанат; wifliout ~ без церемонии, просто.

circumstanced

- ['s3:k3mst3nsd] а поставен/намиращ се в дадено положение (особ. материално), well ~ добре поставен; материално добре; poorly ~ в лошо положение; зле материално.

circumstantial

- [^kam'staenJbl] а 1. много подробен; 2. страничен, случаен; косвен: несъществен: ~ evidence юр. косвени улики.

circumstantially

- [.saikarn steenJali] adv 1. с всички подробности; на дълю и широко; пункт по пункт; 2. косвено; случайно.

circumvent

- [.saikarn 'vent] v 1. надхитрям, изигравам; 2. заобикалям (закон): 3/ изплъзвам се, избягвам (от трудности и пр.), 4. разстройвам, осуетявам. провалям (планове и пр.)', 5. воен. обграждам.

circumvention

- [, saikarn' venJn] n I. надхитряне, изиграване: 2. заобикаляне (на закон)', 3. разстройване. проваляне (на план и пр.), 4. воен. обграждане.

circumvolution

- [,s3:k3mv3'lu:Jn] n 1. въртене: увиване: навиване; 2. намотка; 3. гънка.

circus

- ['sa:kas] n 1. цирк; 2. геогр. циркус; 3. крьгьл площад.

ciream-

- ['saikarn] pref около-.

cireulize

- ['saikjulaiz] v 1. разпрашам окръжни; 2. тьрг. разпращам рекламни проспекти/съобщения и пр.

cirque

- [sa:k] n 1. геогр. циркус; 2. поет. амфитеатър; арена.

cirrhosis

- [si'rousis] n мед. цироза на черния дроб.

cirro-cumulous

- ['sirou'kjurmjulas] n метеор, пересто-кълбеста облачност, цирокумулус.

cirro-stratus

- ['sirou'streitas] п метеор, пересто-слоеста облачност, циростратус.

cirrose

- [si'rous] a 1. бот., зоол. подобен на къдрица; с къдрави придатъци; 2. метеор, перест.

cirrus

- ['siras] n 1. бот. мустаче, ластар, пипалце; 2. зоол. пипалце; 3. метеор, перест облак, цирус.

cis-

- [sis] pref отсам, от тази страна на (обик. от гледна точка на говорещия или на болшинството)', ~ alpine намиращ се/разположен на отсамната страна на Алпите.

cispontine

- [sis'pantain] а намиращ се на северния бряг на Темза.

cissy

- [] sissy.

cist

- [sist] n археол. предисторически гроб/гробница от каменни плочи; ковчег от дърво/камък. [] n археол. кутия/сандъче за свещени съдове.

cistercian

- [sis' t3:Jn] n (монах от) цистерцианския монашески орден.

cistern

- ['sistan] и 1. резервоар, цистерна; казанче за вода в клозет; 2. водоем.

citadel

- ['sitadi] n защитна крепост на град, цитадела; прен. убежище.

citation

- [sai'teiJn] n 1. цитиране; цитат; 2. юр. призовка; 3. воен. почетна грамота.

cite

- [sait] v 1. цитирам; позовавам се на (авторитет и пр.), 2. призовавам да се яви пред съда; 3. изказвам похвала на.

cithara

- ['siOara] n муз. цитра.

cither(n)

- ['si9a:(n)] n муз. вид лютня.

citied

- ['sitid] а 1. като град; 2. покрит/осеян с градове (за територия).

citify

- ['sitifai] v придавам/правя да придобие градски вид/характер.

citizen

- ['sitizn] n 1. жител на град, гражданин; 2. гражданин, поданик (на дьржава)-, ~ of the world космополит; 3. ам. цивилно лице.

citizenry

- ['sitizanri] n гражданството, гражданите.

citizenship

- ['sitizanfip] n 1. гражданство, поданство; 2. права и задължения на гражданин/поданик; good ~ високо обществено/гражданско съзнание.

citole

- [si'toul] n муз. малка лютня.

citric

- ['sitrik] а хим. лимонов; ~ acid лимонова киселина.

citrine

- ['sitri:n] а лимоненожълт. [] n минер, жълта разновидност на кварца.

citron

- ['sitran] я (плодът на) цитрусово дърво (Citrus medica).

citrous

- ['sitras] а цитрусов.

citrus

- ['sitras] n 1. цитрусово дърво; 2. allr цитрусов.

cittern

- [si'tain] cither(n).

city

- ['siti] n 1. голям град; holy ~ свещен град (Мека, Медина и пр.), the Heavenly C. раят; the Holy C. Иерусалим; 2. град, получил право на самоуправление чрез кралски указ (в Англия), 3. централната част на град, особ. the C. търговският и финансов център на Лондон, Сити; 4. atir градски; на града; на ситито; to be in the С. занимавам се с тьрговия/финанси.

city Company

- ['siti,kAmpani] n ист. еснаф, гилда.

city council

- ['siti,kaunsi] n градски съвет.

city editor

- ['siti.edita] n редактор на търговско-финансов отдел.

city fathers

- ['siti.Га:баг] n pi членове на градски съвет.

city hall

- ['siti,Ьэ:1] n ам. 1. градски съвет (сграда, служби, служители), 2. бюрокрация.

city man

- ['sitimaen] n лондонски търговец/финансист.

city manager

- ['siti,msena^a] n административен управител на град.

city page

- ['sitipeit^] n жур. търговска и финансова хроника.

city plan

- ['sitipixn] n ам. градоустройствен план.

city planning

- ['siti, plaenio] n ам. градоустройство.

city room

- ['sitirum] n редакция за местна хроника.

city slicker

- ['siti,slika] n 1. ловък мошеник; 2. изискано облечен гражданин.

city-state

- ['sitisteit] n ист. град държава.

cityscape

- ['sitiskeip] n 1. изглед от град; 2. градски пейзаж.

cityward(s)

- ['sitiwa:d(z)] adv към/по посока на града.

civet

- ['sivit] и 1. зоол. цибетка (Viverridae); 2. ароматично вещество цибет.

civic

- ['sivik] а 1. градски: ~ center административен център на град; 2. граждански (за дьп,'. доирчдетел и пр.).

civics

- ['siviks] n р! обик. с гл. в sing гражданско учение. ['siviz] n pi si. цивилни дрехи

civil

- ['sivil] a 1. граждански; ~ case юр. гражданско дело/процес; ~ death юр. пълно лишаване от граждански права; ~ disobedience пол. организирана пасивна съпротива; ~ engineering строително инженерство; ~ law 1) гражданско право; 2) шт. римско/нецърковно право; ~ list фин. цивилна листа; ~ marriage граждански/нецърковен брак; ~ rights граждански права (ам. особ. за негрите)', ~ rights movement движение за зашита на гражданските права; 2. цивилен, невоенен; ~ aviation гражданска, особ. търговска авиация; ~ servant държавен Служител, чиновник; С. Service държавните (нс военни) ведомства; държавна служба; ~ war гражданска/междуособна война; 3. учтив, любезен, вежлив.

civil parish

- ['sivil, paeriJ] n община.

civil-spoken

- ['sivilspoukn] а който говори/разговаря учтиво; любезен, вежлив.

civilian

- [si'viljan] 1. и граждански, цивилен, не военен; II. п 1. цивилно лице: 2. юр. специалист по гражданско право.

civility

- [si'viliti] n учтивост, вежливост; pi вежливи обноски; любезности.

civilization

- [sivilai'zeiJn] n цивилизация.

civilize

- ['sivilaiz] v 1. цивилизовам, култивирам; 2. образовам, изтънчвам, изфинвам, префиням.

civilized

- ['sivilaizd] а 1. цивилизован; културен: 2. възпитан, учтив, изтънчен.

civilly

- ['sivili] adv 1. вежливо, любезно; 2. от гледище на/по гражданското право.

civvies

- [] civics.

civvy Street

- ['sivistri:t] и si. цивилен живот.

clack

- [klack] n 1. тракане, потракване; чукане, тропане; 2. шумен говор, глъч, гюрултия; 3. тех. клапан на помпа и пр., вентил. [] v 1. тракам, потраквам; тропам; 2. вдигам шум/глъч; бърборя шумно, дрънкам, кречетя; 3. ам. крякам (за домашна птица).

clad

- [klaed] а ост., поет. или в сьчет. облечен; покрит, обвит (in, with в, с): hills ~ with verdure покрити със зеденина хълмове; ifon ~ брониран.

cladding

- ['klaedin] n 1. обвивка, обшивка, облицовка; 2. метален слой.

claim

- [kleim] n 1. изисквам; предявявам искане, изявявам нретенцйи/права и пр. (за); претендирам (to да с inf ); to ~ attention нуждая се от/заслужавам/изисквам внимание; to ~ damages юр. предявявам иск за щети; to ~ a privilege/a right/a victory, etc. искам да ми се признае привилегия/право/победа и пр.; he ~s to be/that he should be recognized, etc. той иска да бъде признат и пр.; 2. твърдя, претендирам; изявявам право на собственоствьрху, твърдя, че (нещо) е мое; to ~ kinship with s.o. твърдя, че някой ми е роднина; to ~ a virtue приписвам си добродетел; to ~ victims вземам жертви (за пожар и пр.); to ~ to have told the truth заявявам/твърдя, чесъм казал истината, [] n 1. искане; иск, претенция; право; твърдение; pay ~ искане за увеличение на заплатата; to lay a ~ to s.th. предявявам права/претенции за нещо; приписвам си нещо; to make/put in a ~ for s.th. предявявам искане за нещо; to raise a~ изявявам претенции; to set up a ~ предявявам иск; правя рекламация; statement of ~ юр. искова молба; disputed ~s office отдел „Жалби" (при учреждения, фирми и пр.); 2. право на някого да иска нещо; I have a ~ on him той ми е задължен; you have no ~ on my affections нямаш право да искаш/не съм длъжен да те обичам; I have many ~s on my time имам да.върша много неща, много съм зает; 3. мин. и пр. периметър, участък, концесия; to jump a ~ ам. присвоявам си чужд участък земя; прен. присвоявам си иещо чуждо; to stake out a ~ отбелязвам/очертавам границите на своя периметър земя; прен. изявявам/предявявам правата си.

claimant

- ['kleimant] n човек, който предявява права: претендент; юр. ищец.

clairandience

- [klEar'^dians] п способност за чуване на неща, недоловими за човешкото ухо.

clairvoyance

- [klea'vaians] n 1. изключителна проницателност, прозрение; 2. ясиовидство.

clairvoyant

- [klEa'vaiant] 1. a 1. проницателен; 2. имащ качество на ясновидец; II. п ясновидец.

clam

- [klam] n 1. вид ядивна мида; 2. разг. мълчалив/необщителен човек. [] v (-mm-) 1. търся/събирам миди; 2. to ~ up разг. млъквам.

clamant

- ['kleimant] а книж. 1. шумен, крещящ; настойчив; 2. бърз, спешен, неотложен.

clambake

- ['kleembeik] n ам. 1. излет, обик. край морето (на който се пекат и ядат миди, риба и пр.)-, 2. шумна среща/сбирка (особ. политическа).

clamber

- ['klamba] v катеря се с мъка/пълзешком. [] n трудно изкачване, катерене пълзешком.

clammy

- ['klaemi] а 1. студен и влажен (за време и пр.)-, 2. лепкав, неприятен.

clamorous

- ['klaemaras] a.t. шумен, креслив; настоятелен: заплашителен; Т-.-прен. неотложен, спешен.

clamour

- ['klaema] n 1. голям шум, врява, викове, глъч; 2. шумни протести/искания и пр.; 3. вой, трясък (на буря и пр.). [] v 1. викам, крещя, вдигам врява/глъч; 2. оплаквам се/протестирам шумно; 3. искам настойчиво (for).

clamp

- [klaemp] n скоба, стяга, затегалка, менгеме, клема. [] v 1. стягам, пристягам сьс скоба/менгеме и пр.; притискам, прикрепям здраво, скачам; затягам; 2. разг. хващам, сграбчвам, стискам; 3. упражнявам натиск върху; потискам: 4. потушавам; потулям (новини, слух и пр.)', 5. обик. ~ down on налагам ограничения, ставам по-строг/взискателен; слагам край на. спирам. [] n 1. куп, купчина; ровник; 2. тухли, наредени за печене в пещ; 3. пещ за тухли; 4. подреден на куп сух торф и пр.; купчина картофи, заоовени с пръст/ слама и пр. за презимуване.

clamp-down

- ['kleempdaun] n затягане на режима/дисциплината и пр.

clan

- [klaen] и 1. клан, род (особ. на шотландските планинци); леменна група, племе; 2. партия; група, лика, котерия; 3. вид, род, клас.

clandestine

- [klan'destin] а таен, скрит; нелегален.

clang

- [klaei)] n 1. силен звън (особ. на голяма камбана); 2. метален звук; 3. остър крясък (на птица).

clanger

- ['klaega] n гаф; to drop a ~ проявявам нетактичност; правя гаф.

clangorous

- ['klaer)aras] а звънтящ, ехтящ, кънтящ;дрънчащ.

clangour

- ['ЫаЕцэ] n звънтене, дрънчене; ехтене, трясък.

clangs

- [] v 1. звъня, звънтя; резонирам, ехтя; 2. правя да звъни/дрънчи/ехти.

clank

- [klaei] n дрънчене; издрънчаване; тракане. [] v дрънча; издрънчавам; тракам.

clannish

- ['klaeniJ] а 1. привързан към рода си; 2. имащ силно развито семейно/родово и пр. чувство.

clansman

- ['kisenzman] n (pi -men) член на клан/род.

clap

- [klaep] v (-рр-) 1. пляскам с ръце; ръкопляскам; 2. пляскам/размахвам шумно криле (за птица), 3. тупам, потупвам; to ~ on the back потупвам по гърба (окуражително, одобрително и пр.), 4. хлопвам (се), затварям (се) шумно (за капок и пр.) (и с to); to ~ s.o. in prison хвърлям/тиквам някого в затвора; 5. правя нещо с бързо/рязко движение; to ~ o.'s hat on нахлупвам бързо шапката си; to ~ hold of хващам, сграбчвам, пипвам; to ~ o.'s ear to the door залепвам ухо на вратата; to ~ eyes on виждам, зървам; I haven't ~ped eyes on him since last week никак не съм го виждал от миналага седмица; to ~ s.th. on to s.o. пробутвам на бърза ръка някому нещо; to ~ up a bargain/a marriage/peace, etc. сключвам набързо сделка/брак/мир и пр. ~ped out si. изтощен. [] n 1. плясък; пляскане с ръце; ръкопляскане; 2.. потупване; to give s.e. a ~ on the back потупвам някого по гърба (одобрително, окуражително и пр.), 3. внезапен силен трясък, гръмотевица. [] n вулг. гонорея.

clapboard

- ['klaepbad] weather-board.

clapper

- ['klaepa] n 1. език на звънец/камбана; 2. кречетало, дрънкалка, дървена хлопка (за плашене на птици), 3. ам. разг. език на бъбрив човек; 4. клакьор; like the ~s si. много бързо/силно.

claptrap

- ['klaeptraEp] и 1. голи/кухи фрази, празнословие, фразьорство; 2. глупости, дрънканици; 3. attr празен, пустословен; безсъдържателен.

claque

- [klack] n фр. 1. клакьори; 2. ам. подлизурковци, мазници.

clarabella

- ['klaera'bela] и муз. регистър на орган със звук, подобен на флейта.

clarence

- ['kisrans] n ист. вид затворена каляска.

claret

- ['klaerat] n 1. червено вино, бордо; 2. виненочервен цвят, бордо, 3. si. кръв; to tap s.o.'s ~ разкървавявам носа на някого с юмрук.

clarification

- [klaeriri'keiJn] n 1. избистряне (на течност и пр.); избистреност; 2. изясняване, разясняване (и прен.).

clarify

- ['kiserifai] v 1. избистрям (се); пречиствам, рафинирам, претопявам (масло)', 2. изяснявам (се); разяснявам.

clarinet

- [kleeri'net] n муз. 1. клар(и)нет; 2. регистър на орган със звук на клар(и)нет.

clarinettist

- [,klxri'netist] n муз. кларнетист.

clarion

- ['klaerian] n 1. (чист и ясен звук на) бойна тръба/рог; 2. регисгьр на орган със звука на бойна тръба; 3. allr 1) чист, ясен, звънък; 2) зовящ, призивен; 3) въодушевяващ, вдъхновяващ.

clarionet

- [,klBria'net] clarinet.

clarity

- ['klaeriti] n 1. чистота, яснота (на тон, стил и пр.), 2. прозрачност.

clary

- ['klEari] n меча пета/стъпка (Salvia sclarea).

clash

- [klaeJ] n 1. удрям (се) шумно един в друг (особ. за орьжие), 2. сблъсквам се, сбивам се (with с); 3. тръшвам, трясвам; 4. в конфликт/разрез съм, сблъсквам се (за мнения, интересы и пр.), S. засичам се, съвпадам (ло време)', 6. не си подхождам, не съм в хармония (with с); несъвместим съм (with с); 7. блъскам; тръшвам. [] n 1. трясък, удар, сблъськ; дрънчене; 2. несъгласие, конфликт; кавга; схватка, борба; 3. противоречие; сблъскване; различие; дисхармония.

clasp

- [kla:sp] v 1. закачам: прихвашам; закопчавам (гривна и пр.)', 2. стискам; притискам, прегръщам; to ~ o.'s hands сключвам ръце (м молба и пр.), to ~ hands ръкувам се сърдечно (с някого), 3. обхващам, обвивам, прилепвам се до (за тлзящи растения и пр.). [] n 1. катарама. тока, чапрази, пафти; закопчалка (на огьрлица и пр.)', клипс, брошка; 2. сребърна пластинка на орден, прикачена към панделка: 3. стискане, притискане: ръкуване; прегръджа.

clasp-knife

- ['klaispnaif] n сгъваем нож.

class

- [kla:s] n 1. социална група, класа; 2. уч. клас; учебен час; курс (ло даден предмет)', to take/attend ~es in следвам/карам курс по; 3. випуск; набор; 4. биол. клас; 5. вид, категория, класа; сорт; качество; уч. стелен на отличие; по ~ разг. съвсем посредствен; in a ~ of/on its/his own единствен по рода си, ненадминат; to take a first-/second-~ degree получавам най-високо/високо отличие; 6. изисканост, висока класа/качество; there's not much ~ about her липсва и изисканост/финес; 7. allr 1) класов; 2) класен; 3) от (висока) класа (за игран и пр.). [] v 1. класифицйрам, категоризирам; сортирам; 2. класирам (кандидати и пр.).

class-conscious

- ['klaiskonJas] а класосъзнателен.

class-consciousness

- ['kla:s,kanfasnis] n класово съзнание.

class-fellow

- ['kla:sfelou] n ]. съученик, съкласник; 2. съвипускник.

class-list

- ['kla:slist] n списък на отличилите'се в изпитите студенти.

class-man

- ['kla^man] n (pi -men) студент отличник.

class-mate

- ['kla:smeit] class-fellow.

class-war, -warfare

- ['kla:sw3:, -'w3:fea] n класова омраза/вражда/борба.

classic

- ['klaesik] и 1. образцов, класически: първокласен. съвършен; 2. класически, античен; 3. утвърден, всепризнат; класически, типичен; 4. сдържан, строг; семпъл. изискан (за стил и пр.)-, 5. традиционен. [] n 1. класик: класическо произведение/творба и пр.; 2. древногръцки/латински писател/учен и пр.; 3. човек. който следва класическите образци/правила; 4. pi класическите езици, класическата литература (кито счеции.тист)'. 5. the ~s старогръцки и латински език и литература.

classical

- ['kissiki] а 1. муз., лит. класически; 2. античен, класически (за изкустяо и литература), ~ studies изучаване на латински и старогръцки език и литература, класическа филология; a ~ scholar класик, специалист по класическите езици и литература.

classicism

- ['kliesisizm] n грам., лит., изк. класицизъм.

classicist

- ['klxsisist] n 1. класик, привърженик на класицизма; 2. специалист по класическа филология; 3. привърженик на класическото образование.

classicize

- ['kissisaiz] v 1. придавам класически/античен вид/характер на; 2. имитирам класическия стил.

classification

- [.klaKsiri'keiJn] n 1. класифициране, класификация; 2. клас; категория.

classificatory

- [.klaesiri'keitari] а класификационен.

classified

- ['kIssiFaid] a 1. групиран по тематика и пр.; 2. ам. поверителен. секретен: ~ material/Tntormalion материали/информация, представляващи държавна тайна.

classifier

- ['klaesiraia] n класифмкатор (и тех.).

classify

- ['klaesifai] v класифицирам.

classless

- ['klasslis] a 1. безкласов (за общество и пр.)', 2. който не принадлежи/не се числи към нито една социална класа.

classroom

- ['klaisrum] n класна стая; аудитория.

classy

- ['kla:si] a разг. 1. елегантен, изискан, шик; 2. от висшето общество, аристократичен.

clastic

- ['klaestik] а геол. конгломератен, кластичен.

clatter

- ['klaeta] v 1. тракам, дрънча; тропам, хлопам, трополя; to ~ down падам шумно, строполявам се; 2. движа се/говоря и пр. шумно; 3. тракам с човка (за щьркел и пр.). [] n 1. тракане, дрънкане, тропане; тропот, тупурдия; 2. шумен говор/смях и пр.; врява, глъчка.

clause

- [kl3:z] n 1. грам. просто изречение като част от сложно съставно/съчинено изречение; 2. юр. пункт, клауза, параграф (о/л договор и пр.).

claustral

- ['klaistral] cloistral.

claustrophobia

- [.klaistra'loubia] n мед. болезнен страх от затворени места/пространства (асансьор, пещера и пр.).

clavcie

- ['kIaevikl] n анат. ключица, клавикула.

clave

- [] еж. cleave.

clavichord

- ['klaevik3:d] n муз. ранен тип пиано, клавикорд.

clavier

- [kla'via] n муз. -1. струнен клавишен инструмент; 2. клавиатура.

claviform

- ['klaevifaim] а с форма на кривак.

claw

- [kla:] n 1. нокът (на животно, птица), щипка (на рак и пр.)', презр. ръка; 2. тех. клещи; зъбец; голям чук. [] v 1. забивам ноктите си в; дера с нокти: хващам, сграбчвам, тегля; 2. драсвам; почесвам леко; 3. опитвам се/посягам да грабна; 4. грабя, заграбвам, отскубвам; 5. мор. откъсвам се от брега срещу вятъра; лавирам.

claw-hammer

- ['kbihaema] n 1. чук с разцеп за вадене на гвоздей; 2. ам. разг. фрак.

clay

- [klei] и 1. глина; 2. пръст, прах, пепел (и прен.), човешката плът: 3. глинена/пръстена лула (и ~ pipe); 4. attr глинен, пръстен. [] v размесвам/покривам с глина/пръст.

clay-bank

- ['kleibaeDk] n ам. (кон с) жълтеникавокафяв цвят.

clay-pigeon

- ['klei'pic^an] n глинени дискове, използвани за прицел при ловни състезания.

clayey

- ['kleii] а 1. глинест; покрит с глина; лепкаь, леплив; 2. прен. смъртен.

claymore

- ['kleimo:] n ист. шотландски широк меч с две остриета.

clean

- [kli:n] а 1. чист (и прен.), чистоплътен; (из)пран; почистен; измит; ~ tongue 1) мед. чист/необложен език; 2) прен. приличен език; 2. чист, незамърсен; без примеси; без дефекти; ~ timber доброкачествен дървен материал (без чепове и пр.)', печ. за коректури и пр. без/с малко грешки/поправки и пр.; 3. чист, празен, неизписан {за лист хартия и пр.), 4. добре оформен, с хубава линия; изящен; 5. чист, честен; невинен; почтен; благоприличен; to come ~ разг. признавам си всичко; 6. ловък, изкусен, умел; ~ ball сп. топка, която попала направо в целта; 7. гладък, равен; 8. бърз, пълен, окончателен (за раздала, скьсване и пр.), 9. за животт незабранен като храна от религиозните обичаи; 10. разг. невинен, без нецензурности (за мега, виц и пр.). [] adv 1. напълно, изцяло, окончателно, сьвсем; 2. право, направо, точно. [] v 1. чистя (се), изчиствам (се}; пречиствам; мия; 2. изтърквам; излъсквам, полирам; 3. разтребвам, разчиствам; clean down 1) изчетквам, избърсвам, изчиствам (степи от паяжина, прах), 2) чистя, реша, изресвам (кон); clean out 1) изчиствам, почиствам; 2) to ~ s.o. out si. оскубвам някого, вземам му всичките пари, clean through чистя, почиствам, изчиствам (кьща ч пр.) основно; clean up 1) чистя, почиствам; измитам; разтребвам; 2) разг. извличам огромна печалба/облага; 3) справям се с, ликвидирам (безредици,престьпност ч пр. в квартал, град и пр.), 4) уреждам, свършвам (изостанали работи). [] чистене, почистване; to give s.th. a good ~ почиствам нещо добре/из основа.

clean-cut

- ['klirn'kAt] а 1. ясен, ясно/рязко очертан/формен; с чисти очертания (за черти на лицето), . ясен, прегледен. определен, разграничен; недвусмислен;13. равно и гладко изрязан/отрязан.

clean-fingered

- ['kli:n,fing3d] а честен, неподкупен.

clean-handed

- ['kikn.haendid] а невинен, невиновен.

clean-limbed

- ['kliinlimd] а добре сложен/оформен; съразмерен.

clean-ont

- ['klimaut] и 1. изчистване (на стая, кьща и пр.)', 2. разчистване/изхвърляне на ненужни неща.

clean-shaven

- ['kliinJeivn] а гладко/току-що избръснат.

clean-up

- ['kli:n,Ap] n 1. чистене, почистване; уборка; 2. събиране на веши, оставени от придвижили се напред войски; 3. огромна печалба; 4. ликвидиране на престъпността/корупцията и пр.; the lines of the new cars have a general ~ новите коли имат, общо взето, по-проста/по-изящна линия.

cleaner

- ['kli:na] n 1. човек, който чисти (помещения, дрехи и пр.), to take s.o. to the ~s si. 1) измъквам сичките пари на някого; 2) критикувам остро някого; 2. уред/средство/място за изчистване; the (dry) ~s ателие за химическо чистене (на дрехи).

cleanliness

- ['klenlines] n чистота, чистоплътност.

cleanly

- ['klenii] а чист, чистоплътен.

cleanness

- ['kli:nnis] n чистота (и прен.).

cleanse

- ['klenz]r 1. изчиствам, почиствам, пречиствам (главно прен.)-, 2. мед. дезинфекцирам; пречиствам; 3. цьрк. пречиствам/очиствам от грях; библ. изцерявам (прокажен и пр.).

cleanser

- ['klenza] n препарат/средство за изчистване/почистване.

cleansing

- ['klenzil)] а изчистващ, почистваш;,'. пречистващ; ~ cream крем за изчистване на грим; ~ tissue мека хартия за избърсване на лицето/ръцете.

clear

- [klia] а 1. ясен, бистър, прозрачен; светьл, ярък; чист, безоблачен; спокоен, невинен (за поглед и пр.), 2. ясен, определен; разбираем; несьмнен,, недвусмислен; очевиден, явен; проницателен; a ~ hand четлив почерк; to make o.s.l~ казвам ясно това, което мисля; to be ~ on/about s.th. ясно ми е нещо, наясно съм за нещо; in ~ нешифрован (за текст и пр.)-, 3. ясен, звучен, звънлив; 4. пълен, чист, цял; ~ profit/loss чиста печалба/загуба; ~ ten pounds a day цели десет лири на ден; 5. чист, открит, свободен, безопасен (за пьт и пр.)-, all ~ воен. не се вижда неприятел; отбой; all ~ signal (сигнал за) отбой; property ~ of mortgage неипотекиран имот; in the ~ 1) извън опасност/сьмнение/подозрение; 2) без дългове, издължен; 6. неограничен. [] adv 1. ясно; разбрано; 2. ясно, ярко; 3. съвсем, напълно, изцяло (често усилм значението на away, off, out through); to get ~ away избягвам, офейквам; three yards ~ цели три ярда; 4. свободно, безпрепятствено; 5. ам. чак (to до); 6. настрана, надалеч; без докосване (of до); stand ~ of the gates of the lift отстранете се от/не се допирайте до вратите на асансьора; to keep/stay ~ of избягвам (нещо, някого), пазя се от; to stand ~ отдръпвам се (за да избягна опасност). [] v 1. изяснявам (се); прояснявам (се); изчиствам (се); избистрям (се); to ~ the air освежавам въздуха; прен. разведрявам атмосферата; 2. изяснявам, разгадавам, обяснявам (мистерия и пр.)', 3. разчиствам, прочиствам, разтребвам; опразвам, изпразвам; освобождавам (се), разтоварвам (се) (of от); изглаждам (недоразумение и пр.)', to ~ the streets of snow разчиствам снега от улиците; to ~ the declt(s) (for action) мор. освобождавам борда, приготвям кораб за сражение; прен. приготвям се за действие/борба и пр.; to ~ a way/passage for правя/давам път на (и прен.), to ~ a way for o.s. пробивам си път; to ~ land разчиствам земя от дървета и пр. (особ. за строеж или обработване)', to ~ the ground прен. подготвям почвата; to ~ the court юр. продължавам разглеждането на дело при закрити врати; to i~ the table раздигам/разтребвам масата; to ~ goods освобождавам стоки (от митницата), to ~ o.'s throat изкашлям се лекичко; to ~ o.s. of a charge доказвам невинността си; to ~ o.'s character/o.s. доказвам невинността си, възстановявам доброто си име; to ~ s.o. for top secret work давам някому документ, че може да заеме строго поверителна служба; 4. освобождавам паметта на компютър от натрупани данни; 5. тьрг. разпродавам (залежали) стоки: 6. получавам чиста печалба; to ~ the expenses покривам разходите; 7. изплащам, погасявам (дьлг)', уреждам (сметка), освобождавам от задължение; изваждам от затруднение; 8. фин. минавам по сметка (чек), 9. уреждам формалности; 10. сп. преминавам/прескачам, без да докосна (напречната греда и пр.)', II. за короб напускам пристанище, след като са изпълнени всички формалности; разрешавам (на кораб) да напусне пристанище: вдигам карантина; 12. изчезвам, загубвам се (за симптомы и пр.)', 13. измъквам се, изпарявам се (обик. с oat), clear away 1) премахвам, отстранявам, разчиствам (пречки, сьмнения и пр.)-, 2) раздигам. разтребвам (маса)', 3) вдигам се (за мьгла и пр.), разпръсвам се, изчезвам; отминавам, преминавам; 4) свършвам, довършвам (работа и пр.), clear off 1) освобождавам се от, ликвидирам; погасявам; разпродавам; to ~ off arrears of work довършвам изостанали работи; 2) изгонвам, прогонвам, ~ off! махай се! върви си!; 3) отивам си, изчезвам; clear out 1) изпразвам, опразрам (стая, шкаф и пр.), 2) чистя, изчиствам, почиствам; 3) махам се, отивам си бързо, изчезвам; 4) разг. оставям без пет пари; 5) изгонвам, прогонвам, разгонвам;clear up 1) изчиствам; разтребвам, подреждам; 2) изяснявам се, прояснявам се (за време), 3) просветвам, прояснявам се (за лице), 4) изяснявам, обяснявам (недоразумение), разрешавам, справям се (сьс затруднение, проблем и пр.).

clear soup

- ['klia,su:p] n бульон.

clear-cut

- ['kliakAt] а ясен; добре/ярко/рязко очертан.

clear-eyed

- ['kliaraid] а 1. с ясни/светли очи; 2. проницателен, прозорлив.

clear-headed

- ['klia'hedid] а възприемчив, схватлив; съобразителен; с остър ум.

clear-sighted

- ['klia.saitid] а проницателен, далновиден.

clear-starch

- ['klia,sta:tJ] v колосвам с безцветна кола.

clearance

- ['kliarans] n 1. разчистване, прочистване на ненужни неща, отстраняване на препятствие и пр.; 2. изсичане, разчистване (на гора), 3. разрешително на кораб да напусне пристанище (~ certificate); разрешение за излитане/кацане на самолет; 4. разрешително за получаване на секретна информация; 5. освобождаване на стоки от митницата; 6. документ за извършени митнически и пр. формалности; 7. фин. минаване по сметка (на чек), 8. чиста печалба; 9. документ за освобождаване от военна/държавна служба; 10. изселване на цяло селище, за да се залеси терена; II. място за минаване, свободно пространство; 12. тех. луфт; просвет, клиренс; празен ход.

clearance order

- ['1сНэгэп8,э:с1э] n разрешително за събаряне на сграда.

clearance sale

- ['kliarans.seil] n разпродажба на натрупани/залежали стоки.

clearcole

- ['kliakoul] » грундирам с туткална боя (стени, тавани).

clearing

- ['kliarii)] n 1. сечище; 2. фин. клиринг.

clearing-bank

- ['kliarir), baenk] n клирингова банка.

clearing-hospital

- ['kliariq 'hospiti] » фронтова болница за оказване на първа медицинска помощ на ранени и заболели.

clearing-house

- ['kliario.haus] n 1. фин. централно банкерско учреждение за уравняване на клирингови сметки; 2. централна организация за събиране, класифициране и разпращане на информация и пр.

clearing-station

- ['kli3rii),steiJn] n воен. станция/пункт за евакуиране на ранени.

clearway

- ['kliawei] n (част от) шосе/път, където спирането/паркирането на превозни средства е забранено.

cleat

- [kli:t] n 1. клин; 2. тех. клема; 3. габър (за обувка)-, 4. обтежка (за палаткаУ, S. мор. тауреп; кнехт; 6. шпунт, зъб, федер; 7. пластинка; дъсчица,летва. [] v 1. прикрепям с летва; 2. връзвам за кнехтове.

cleavage

- ['kli:vitb] n 1. разцепване, сцепване, цепене, нацепване; 2. цепнатина, пукнатина; 3. разг. цепка на бюст; 4. геол. сегментация; 5. биол. деление (нa клетки)', 6. прен. разцепление, разкол.

cleave

- [kli:v] v (cleaved, cleft [kleft], ост. clove [klouv], clave [kleiv]; cleaved, cleft, ост. cloven [klouvn]) цепя (се), разцепвам (се), сцепвам (се); разрязвам, разсичам; in a deft stick прен. разг. натясно, в затруднение. [] v (cleaved, поет. clave [kleiv]; claved [kleivd]) ост. 1. лепвам, залепвам, прилепвам; 2. придържам се (to о), оставам верен, (to на).

cleaver

- ['kliivs] n 1. касапски сатър; 2. секира.

cleavers

- ['kli:vaz] n бот. лепка (Oalium aparine).

cleek

- [kli:k] n 1. голяма желязна кука (особ. за огнище), 2. вид пръчка за голф.

clef

- [kief] n муз. ключ.

cleft

- [kleft] n цепнатина, цепка, пукнатина (в скала и пр.). [] вж. cleave.

cleg

- [kleg] n конска муха; щръклица; стършел.

cleistogamic

- [klaista'ggmik] а бот. самоопрашваш се.

clematis

- ['klematis] n бот. клематис, повет (Clematis vitalba).

clemency

- ['klemansi] n \. мекота (на климат и пр.), 2. мекота; милосърдие; снизходителност, снизхождение; милост.

clement

- ['klemant] а 1. мек (за климат), 2. мек, милосърден, милостив; снизходителен.

clench

- [klent] v 1. стискам (зьби, юмрук и пр.), свивам (се); държа здраво; 2. подвивам и заЧуквам (край на гвоздей), прикрепвам/зачуквам здраво; занитвам; 3. сключвам, уреждам окончателно, потвърждавам (сделка и пр.).

clepsydra

- ['klepsidra] n ист. воден часовник.

clerestory

- ['kliastoiri] n 1. арх. прозорци на централния кораб на катедрала; 2. ам. прозорци за проветряване в покрива на вагон.

clergy

- ['kla:(^i] n духовенство, духовници.

clergyman

- ['klaic^iman] n (pi -men) свещеник, пастор; духовно лице; ~ 's (sore) throat ларингит, причинен от прекомерно говорене.

cleric

- ['klerik] n духовно

clerical

- ['kleriki] а 1. духовен, духовнически, свещенически, пасторски; 2. чиновнически; канцеларски, писарски; ~ error грешка при написването/преписването; 3. пол. клерикален.

clerihew

- ['klerihju] n комично четиристишие.

clerk

- [kla:k, ам. kla:k] n 1. (низш) чиновник, писар; filing ~ архивар; служител, служещ; кореспондент; chief/semor/head ~ началник-бюро/-служба/-канцелария; 2. секретар; 3. банков чиновник; 4. ам. служител в хотел; продавач в магазин; 5. ~ (in holy orders) духовно лице, свещеник; ~ of the weather шег. отговорник за времето, метеоролог. [] v работя като чиновник и пр. (еж. clerk').

clever

- ['kleva] а 1. интелигентен, умен, способен, схватлив; остроумен; 2. даровит, талантлив; 3. хитър, ловък, изкусен, тънък; he was too ~ for us той ни изигра/надхитри; 4. изобретателен, находчив; 5. добре замислен/скроен/направен; сполучлив; ~ device хитрина; ~ Dick/sticks умник (и ирон.).

clevis

- ['klevis] n \. лост, кука; 2. тех. (сьединителна) скоба.

clew

- [klu:] n 1. кълбо прежда; 2. мор. долният шкотов ъгъл на платно; възел на ъгъла на платно; 3. въжета за завързване на плетена люлка/хамак; 4. = clue. [] v 1. вдигам/спускам платно на кораб; 2. привършвам работа.

cliche

- ['kliJei] n фр. 1. печ. клише; 2. изтъркана/стереотипна фраза, клише.

click

- [klik] v 1. траквам, щраквам; прищраквам (за ключ, брава и пр.), 2. щракам (с прьсти), цъкам (с език), 3. si. сближавам се бързо, допадам си изведнъж, разбирам се веднага, погаждам се; 4. si. съответствувам точно, схождам си напълно; 5. функционирам гладко; 6. имам късмет; имам успех, успявам, сполучвам. [] n 1. щракане, прищракване; 2. цъкане; 3. фон. цъкащ звук; 4. тех. ключалка, мандало; спусък.

clicker

- ['klika] n 1. печ. ръководител на група словослагатели; 2. главен крояч на обувки.

client

- ['klaiant] n 1. клиент (особ. на адвокат), довереник; 2. редовен посетител/купувач/клиент; 3. ист. плебей под покровителството на патриций.

clientele

- [,kli:3n'tel] n фр. 1. клиентела; 2. редовни посетители/купувачи.

cliff

- [klif] n 1. стръмна скала (особ. край море), 2. урва; 3. им. надвиснала земя/лед.

cliff-dweller

- ['klifdwela] n ам. 1. археол. обитател на скални жилища; 2. човек, живеещ в голям жилищен блок.

cliff-hanging

- ['klifhaeDir)] а държащ в напрежение до края {за разказ, сьстезание и пр.).

climacteric

- [.klai'mskterik] n 1. мед. критическа възраст, климактериум; 2. решителен/критичен период/обрат в развитието.

climactic

- [klai'maektik] а кулминационен.

climate

- ['klaimit] n 1. климат; облает с определен климат; 2. прен. атмосфера (политическа и пр.)', 3. общи тенденции (на епоха и пр.).

climatic

- [klai'maetik] а климатически, климатичен.

climax

- ['klaimaeks] n 1. връхна/най-висока точка, връх; кулминационна точка; 2. най-голяма сила, разгар (на епидемия и пр.), 3. pern. възходяща градания, климакс. [] v стигам/довеждам до кулминационна точка.

climb

- [klaim] v 1. качвам, изкачвам (се), катерясе; пълзя (за растение и пр.), издигам се, покатервам се (по стена, дьрво и пр.), to ~ (over) a wall прехвърлям се през стена; to ~ ont of a hole излизам/измъквам се от дупка; 2. прен. вървя нагоре, издигам се (в обществото и пр.), climb down 1) сдизам (от дьрво, по стьлби и пр.), 2) отстъпвам от позициите си; разг. свалям мерника; предавам се; climb ont слизам от превозно средство; climb up изкачвам се, катеря се, покатервам се. [] n 1. изкачване, катерене; 2. височина за изкачване; изкачена височина.

climb-down

- ['klairn'daun] n прен. отстъпване от позиции.

climber

- ['klaima] n 1. човек, който се изкачва (к прен. ), 2. кариерист; 3. катерач, алпинист (и mountain ~); 4. пълзящо растение.

climbing

- ['klaimir)] а 1. пълзяш, увивен (за растение)', 2. ав. нагорен. [] n 1. изкачване; катерене; alpine/mountain ~ алпинизъм; 2. издигане в обществото.

clime

- [klaim] n поет. облает, страна; климат.

clinch

- [klintJ] n 1. подвивам и зачуквам край на гвоздей; занитвам, заклепвам; 2. прегръщам; 3. уреждам окончателно, приключвам (сделка, спор и пр.)-, that ~es it това решава въпроса; 4. бокс вкопчвам се. [] n 1. скоба, нит; 2. стягане, затягане, занитване; 3. бокс вкопчване, клинч,

clincher

- ['klintfa] n 1. спойка; болт, нит, скоба; 2. необорим аргумент, решаващ факт и пр.

cling

- [klir)] v (clung [klAi)] ) 1. прилепвам (се) (to към, о, до); 2. прегръщам, притискам; държа се здраво; to ~ together/to one another стоим плътно прегърнати; държим се здраво един за друг; 3. придържам се; държа се, не се отделям (to към, за, от); 4. оставам верен, не изменям (to на); поддържам упорито, постоянствувам (в принципы, мнение и пр.)-, не изоставям (надежда и пр.), силно привързан съм (to към); 5. не изветрявам, не изчезвам (за миризма).

clinging

- ['kliqiq] а който прилепва и пр. (еж. cling); she is the ~ sort тя e безпомощен човек, който се нуждае от опора/който дълбоко се привързва към/изцяло зависи от някого; ~ clothes тесни/плътно прилепващи към тялото дрехи.

clingstone

- ['kliqstoun] n праскова с трудно отделяща се костилка.

clingy

- ['kliqi] а разг. 1. лепнещ; 2. прилепващ.

clinibuig-irons

- ['klaimiq,aianz] n сп. котки.

clinic

- ['klinik] n 1. клиника; 2. клинично обучение.

clinical

- ['kliniki] a 1. клиничен; ~ thermometer медицински термометър; 2. обективен, безпристрастен, спокоен.

clinician

- [kli'niJn] п лекар от клиника; специалист по болнично лечение, клиницист.

clink

- [klir)k] v 1. дрънча, звънтя; 2. дрънкам (пари и пр.), to ~ glasses чукам се (with с). [] n 1. звънтене, дрънчене, дрънкане; 2. si. затвор; затворническа килия; in ~ в дранголника, в тюрмата/пандиза.

clinker

- ['kliqka] n 1. шлака, сгур; 2. si. нещо първокласно/екстра; 3. ам. фалшива нота; сериозна грешка; пълен провал.

clinker-built

- ['kliqkabilt] а облицован със застъпващи се дъски (за лодка).

clinking

- ['kliqkiq] а 1. звънтящ, дрънчащ; 2. si. много хубав, първокласен, екстра.

clinometer

- [klai'namita] n уред за измерване на ъгъла на наклон.

clip

- [klip] v (-рр-) защипвам, закачвам, закопчавам, прикачам (с кламери и пр.). [] n 1. клещи; стяга, скоба; 2. обръч, халка; 3. кламер; 4. клипс, брошка; 5. воен. пачка за патрони, пълнител. [] v 1. клъцвам, подрязвам; кастря, окастрям, орязвам (с ножица), стрижа, остригвам; 2. правя изрезки (от вестник и пр.), 3. перфорирам (билет - трамваен и пр.), 4. изговарям лошо, изяждам (срички, думи): 5. si. удрям/цапвам силно; 6. si. измамвам, изигравам; ограбвам; нащърбявам (монета), 7. движа се бързо; тичам; 8. намалявам (влияние и пр.), 9. съкращавам (време на пьтуване и пр.). [] n i. стрижене, стригане (на овце)', 2. настриг; 3. силен удар; 4. (голяма) скорост на движение; 5. откъс от филм; 6. изрезка (от вестник и пр.), 7. откъс от време; he charged «10 a ~ той вземаше по 10 долара на сеанс; she trained 100 workers at a ~ тя обучаваше по 100 работника наведнъж.

clip-clop

- ['klipkiop] n тропот (като) от копита. [] v (-рр-) тропам (като) с копита.

clipper

- ['klipa] n 1. човек, който подрязва и пр. (еж. clip стригач; 2. pi ножица (градинарска, за стрижене, подстригване и пр.)', 3. машинка/инструмент за подрязване (на коса, нокти и пр.), 4. тех. клещи, шипци; 5. мор., ав. клипер; 6. бърз кон; 7. si. чудесен/прекрасен човек, нещо чудесно/екстра.

clippie

- ['klipi] n разг. кондукторка в автобус.

clipping

- ['klipir)] n 1. подрязване и пр., отрязък; 2. ам. изрезка от вестник.

clique

- [kli:k] n 1. тесен кръг от хора с общи вкусове/интереси; 2. пол. клика, котерия.

cliquish

- ['kli:kiJ] а 1. склонен да се присъединява към/да формира тесен кръг от хора; 2. пол. котериен.

clitoris

- ['klitaris] n апат.. клитор.

clivers

- ['klivM] cleavers.

cloaca

- [klou'eika] n 1. помийна яма, канал, клоака (и нрен.), 2. анат. изходно отвърстие, клоака.

cloak

- [klouk] n 1. плащ, мантия, пелерина; 2. покривка, покривало: 3. преч. прикритие, було. маска. [] v 1. покривам (като) с мантия; 2. намятам мантия/плащ; 3. прикривам, маскирам, забулвам.

cloak-and-dagger

- ['kloukan.daega] а 1. авантюристичен; мелодраматичен; 2. шпионски.

cloakroom

- ['kloukrum] n 1. театр.. жп. гардероб; евф. тоалетна: ~ attendant гардеробиер; ~ ticket билет за гардероб/тоалетна: 2. ам. кулоари.

clobber

- ['klaba] v si. 1. бия, набивам, пердаша, напердашвам; съсипвам, смазвам (ч прем.)-, 2. критикувам безпощадно, разпердушинвам. [] n si. дрехи, принадлежности, партакеши.

cloche

- [klaJ] n 1. дамска шапка „клош"; 2. (стъклен) похлупак за опазване на насаждения от измръзване.

clock

- [klak] и 1. часовник (стенен, за маса. градски), eight-day ~ часовник, който се навива веднъж седмично; it's one o'clock, it is one by the ~ часът e един; like a ~ точно, прецизно, като часовник; to pot/set/tum the ~ back 1) връщам часовник назад; 2) прен. връщам назад колелото на историята; to work against the ~ работя бързо. за да свърша нещо в рамките на определено време; to beat the ~ свършвам нещо, преди да изтече определеното време; to work round the ~ /the ~ round работя денонощно без прекъсване (за магазин, ресторант и пр.)', работя 12 часа без прекъсване; to watch the ~ поглеждам с нетърпение кога ще свърши работното време; to run out/to kill the ~ ам. en. бавя умишлено играта; like one o'clock гладко като по вода, прекрасно, отлично; to find/know what o'clock it is разбирам/знам как стоят работите, ачигьоз съм; 2. измервателен уред с циферблат; разг. скоростомер, одомер; секундомер, таксиметър; at ~ отблизо, от близко разстояние; 3. si. лице; 4. бот. мъхната семенна главичка на глухарче. [] v 1. отбелязвам време със секундомер; 2. отбелязвам/постигам време/скорост и пр. (и с up); 3. to ~ in, on/out, off отбелязвам чрез часовников механизъм времето на влизане/излизане от работа (на работница вьв фабрики и пр.)', 4. si. удрям, цапардосвам. [] n багет на чорап.

clock-maker

- ['klakmejka] n часовникар.

clockwise

- ['klakwaiz] a. adv (движещ се) по посока на часовниковата стрелка.

clockwork

- ['klokwxk] n 1. часовников механизъм; like ~ гладко, редовно, точно като часовник; автоматично; 2. attr на часовник, като часовник; действуващ с часовников механизъм (за играчка и пр.), with ~ precision с точността на часовников механизъм.

clod

- [klad] n 1. буца пръст; земя, пръст; 2. прен. глупак, тъпак. дръвник; 3. говежди врат (месо).

clod poll, pole

- ['kladpouT] n недодялан човек, селяндур.

clodhopper

- ['kladhapa] n 1. селяндур; дървеняк; 2. разг. голяма груба обувка.

clog

- [klag] n 1. обувка с дървена подметка; дървена обувка; 2. букаи (за кон и пр.), 3. прен. пречка, спънка. [] v (-gg-) 1. спъвам, слагам букаи на (кон и пр.)', 2. прен. спъвам, преча на; обременявам; 3. запушвам (се), задръствам (се); полепвам по; our shoes got ~- ged with mud обувките ни (целите) полепнаха с кал.

clog dance

- ['klag.dains] п танц с дървени обувки.

cloggy

- ['kbgi] а 1. на буци; 2. лепкав, леплив.

cloister

- ['klaista] n 1. манастир, метох, обител; 2. галерия със сводове покрай правоъгълен двор на манастир/колеж и пр.: 3. монашески живот; уединение. [] v 1. затварям/уединявам/изпращам в манастир; 2. уединявам се, живея отшелнически/монашески живот (често refl)', 3. обграждам с галерия със сводове.

cloistered

- ['klaistad] а 1. затворен/уединен в манастир; 2. уединен, отшелнически; защитен, закьтан; 3. заобиколен с галерии със сводове.

cloistral

- ['klaistral] а 1. манастирски; монашески; 2. уединен; 3. тесногръд, ограничен.

clone

- [kloun] n (член на) група организми, получени чрез деление.

close

- [klolis] а 1. тесен, затворен; ~ vowel фон. затворена гласна; 2. душен, задушен, тежък, спарен, непроветрен; a~ smell миризма на застоял въздух; 3. скрит, потаен, мълчалив, прикрит; to keep/lie ~ крия се. спотайвам се: 4. стиснат, свидлив; S. затворен, ограничен, за ограничена категория хора/кандидати/състезатели и пр.; под възбрана; 6. строг (за арест и пр.), 7. близък, интимен, сърдечен; 8. гъст, плътен, сбит (за тькан, почерк, редици и пр.)', 9. близък, непосредствен (по време, място и пр.), тесен (и прен.), (at) ~ intervals (на) малки/чести/близкй интервали; ~ resemblance голяма прилика; ~ combat воен. ръкопашен бой; 10. внимателен, подробен, щателен; точен (за изследване и пр.)', съередоточен (за внимание)', II. почти равен, много оспорван (за шанс, изгледи за успех - при сьстезания, игра, избери и пр.), 12. рядък, дефицитен. [] adv 1. близо, наблизо; в непосредствена близост; to be/follow ~ behind следвам отблизо, вървя по петите на; to keep ~ to s.th./s.o. стоя/държа се близо до нещо/някого; to keep ~ to the text придържам се (строго) към текста; to flt ~ прилягам плътно/точно; ~ together близо един до друг, на гъсто; sit closer together сгъстете се; ~at hand недалеч; ~ by,~ on, ~ to съвсем наблизо; ~ (up)on близо, почти; he is ~ on fifty той e почти петдесетгодишен; it is ~ (up)on midnight вече e почти полунощ; ~ to the wind 1) мор. почти срещу вятъра; 2) прен. на границата на законното/моралното; to shave ~ бръсна се/избръсвам се гладко; to cut ~ изрязвам/подрязвам ниско/до корена; 2. отблизо, внимателно, щателно. [] n 1. оградено място; 2. ограден двор на катедрала; училищен двор/игрище; 3. задънена/сляпа улица. [klouz] v 1. затварям (се); затискам; запушвам, запълвам (дута, цепнатина и пр.), 2. приключвам работа, затварям магазин и пр. 3. прен. затварям; to ~ o.'s eyes to s.th. правя се, че не виждам нещо, умишлено замижавам пред нещо; my mouth is ~d не мога/не смея/не бива да говоря; 4. завършвам, привършвам, приключвам, свършвам; закривам (дебаты, сметка и пр.)-, the day is closing денят преваля, смрачава се; 5. затягам, ссъстявам, сплотявам; close about ограждам, обкръжавам; обгръщам; the mists ~d about us мъглата ни обгърна/обви (напълно); close down затварям, закривам; бивам затворен/закрит; прекратявам работа, спирам производство; рад., телев. прекратявам предаването за деня/до следващия ден; close in 1) стеснявам кръга, заграждам, обграждам; 2) падам, спущам се, сгъстявам се (за мрак и пр.) (on, upon); 3) ставам по-къс, намалявам (за дни), 4) ~ in upon приближавам се и нападам; close out ам. 1) продавам; ликвидирам; 2) правя пълна разпродажба на стоки; close up 1) придвижвам се по-наблизо (to до); 2) изпълвам, запълвам; слепвам се, сраствам се; зараствам; 3) сгъстявам (се), сплотявам (се); 4) приключвам, свършвам; закривам се (породи фалит - за фирма и пр.)', close with 1) съгласявам се с условията на, сключвам сделка/споразумение с; 2) сбивам се, счепквам се, скопчвам се в борба с (някого). [] n 1. край, завършък (на период и пр.), приключване (на дейност и пр.)', закриване; заключение; край; 2. муз. завършък на музикална фраза, каденца.

close call

- ['klouskail] close shave.

close quarters

- ['klous.kwaitaz] n pi 1. тясно/ограничено пространство; теснотия; 2. непосредствена близост/контакт: 3. ръкопашен бой; to come to ~ сбивам се. счепквам се: at ~ (от) много близо.

close shave

- ['klousJciv] n прен. спасение като по чудо от сериозно премеждие/смърт.

close thing

- ['klousOir)] close shave.

close-carpet

- ['klous,ka:pit] у покривам целия поде килим.

close-cropped, -cut

- [' klouskrapt, -kAt] а късо подстригай (за коса), ниско окосен/подрязан (за трева и пр.).

close-down

- ['klouz.daun] n 1. спиране на производството: затваряне на фабрика и пр.: 2. закриване на предприятие и пр.; 3. рад., телев. край на предаването за деня.

close-fisted

- ['klous.fistid] а стиснат, свидлив.

close-fitting

- ['klous.fitir)] а тесен, плътно прилепнал към тялото, впит (за дреха).

close-grained

- ['klous.greind] а дребнозърнест. плътен, гладък (за дьрвесина).

close-hauled

- ['klous,h3:ld] а движещ се с опънати срещу вятъра платна (м кораб).

close-meshed

- ['klousmeft] а с малки/ситни дупки (за мремса и пр.).

close-mouthed

- ['klousmauM] а мълчалив: необщителен, затворен; потаен.

close-season

- ['klous,si:zn] n период, през които ловът/риболовът и пр. са забранени.

close-set

- ['klousset] а разположен наблизо/нагъсго: наблизо едно до друго (за очи).

close-shaven

- ['klousfeivn] и гладко обръснат.

close-stool

- ['klousstu'.l] n нощно гьрне на столче с капак.

close-up

- ['klousAp] n 1. кино кадър/снимка отблизо, едър план; 2. прен. подробно описание: 3. поглед отблизо

closed

- [klouzd] а 1. затворен; закрит; ~ book прен. въпрос/тема, по която човек не знае нищо; behind/with ~ doors юр. при закрити врати (за процес и пр.), the road is ~ to heavy motor traffic пътят/шосето e затворено за тежкотоварни коли; 2. ограничен, предназначен само за определен кръг хора; ~ shop фабрика/цех и пр., в които се приемат само работници, членуващи в професионални съюзи; ~ circuit телевизионно предаване по кабели за ограничен брой приемници: ~ season ам. close-season.

closely

- ['klousli] adv 1. здраво: плътно, гъсто: 2. тясно, близко; ~ contested много оспорван (за сьстезание и пр.), 3. внимателно, съередоточено; щателно; строго.

closet

- ['klazit] n 1. малка стаичка; 2. ам. килер, шкаф: 3. частен работен кабинет; 4. ост. water-closet. [] v свиквам на съвещание; to be ~ed with s.o./together разговарям насаме с някого.

closet play

- ['klozitplei] n пиеса. написана главно за четене, а не за поставяне на сцена (u closet drama).

closing

- ['klouzir)] а 1. последен, заключителен, краен (за срок, дата и пр.)-, 2. ~ time край на работното време (вмагазини, заведения и пр.), early- ~ day ден, в които магазините се затварят няколко часа по-рано.

closure

- ['klousa] n 1. закриване. приключване (на заседание и пр.)', 2. парл. прекратяване на дебатите и преминаване към гласуване: 3. закриване (на мина и пр.)-. временно затваряне (на училище и пр.)-, 4. нещо, което затваря; pocket with zipper ~ джоб, който се затваря с цип. [] v прекратявам дебати/изказвания и пр.

clot

- [klat] и 1. бучка, съсирек: нещо спластено/съсирено; съсирена кръв: мед. тромб; 2. .il. глупак. [] v (-tt-) 1. съсирвам се; образувам бучки/зрънца; сплъстявам се: 2. сгъстявам се (за каймак на мляко).

cloth

- [kloO] n 1. плат, тъкан, платно: вълнен плат, сукно; ~ of gold/silver плат с втъкани златни/сребърни нишки; ~ of estate скъп бродиран плат; брокат: ~ binding платнена подвързия на книга: 2. черен плат за свещенически дрехи: прен. свещенически сан; свещеници: gentlemen of the ~ духовни лица, свещеници; 3. кърпа/парцал за миене/бърсане и пр.; изтривалка, пачавра; 4. покривка (за маса и пр.).

clothe

- [klou6] v (clothed tklou6d] , ост. clad [klaid] ) 1. обличай iwarmly/lightly clathed/clad топло/леко облечен; ~d in black облечен в черно: 2. покривам; прикривам: 3. давам пълномощия/власт на; 4. изразявам, изказвам (in с).

clothes

- ['klou5z] п pi 1. дрехи; облекло: тоалет; 2. atlr за дрехи (за четка, кош и пр.).

clothes tree

- ['klouSztri;] n закачалка във формата на стойка с разклонения на горния край за окачване на дрехи/шапки.

clothes-horse

- ['klou5zh3:s] n дървена рамка за (до) изсушаване на пране.

clothes-line

- ['klouSzlain] и въже за простиране на пране.

clothes-moth

- ['klouSzmaO] n (дрешен) молец.

clothes-peg, -pin

- ['klouSzpeg. -pin] n щипка за пране.

clothes-post, -prop

- ['klou8zpousi, -prop] n прът за повдигане на въже с прострени дрехи.

clothes-press

- ['klou5zpres] и ам. шкаф за дрехи.

clothier

- ['klou5i3] n 1. търговец на мъжко облекло: 2. манифактурист.

clothing

- ['klou6ir)] n 1. облекло, дрехи; 2. покривка, обвивка.

clotted

- ['klotid] а 1. съсирен, на зрънца; 2. сплъстен (за коси и пр.), 3. ~ cream гъст каймак от сварено мляко.

cloture

- ['kloutia] ам. closure.

clou

- [kill:] n 1. най-интересният момент/място; главната атракция; 2. централната идея.

cloud

- [klaud] n 1. облак (и прен.), to be/have o.'s head in the ~s прен. витая в облаците; непрактичен/нереалистичен/отнесен съм; 2. прен. сянка, петно; опасност, заплаха; under a ~ 1) в немилост; 2) дискредитиран; заподозрян; 3. прен. облак, рояк, рой; 4. мътно петно (в течност, стькло, кристал и пр.), 5. пресукана прежда от два цвята; on ~ seven/nine разг. безкрайно щастлив. [] v 1. заоблачавам се, покривам се с облаци 2. потьмнявам; затьмнявам, замъглявам; помрачавам; помръквам; 3. прен. хвърлям сянка/петно върху; очерням; 4. забулвам (се); обгръщам, скривам; her eyes were ~-ed with tears очите и бяха замъглени от сълзи; 5. придавам неясни оттенъци (на дьрво, кожа и пр.)-, изпъстрям.

cloud-capped

- ['klaudkaept] а обвит/забулен в облаци (за планински врьх).

cloud-castle

- ['klaudkoisl] n мечта, въздушна кула.

cloud-cuckoo-land

- [klaud'kuku:laend] n въображаема/идеалиа страна/място.

cloud-scape

- ['klaudskeip] n пейзаж с облаци; красиви образувания от/живописно струпване на облаци.

cloudberry

- ['klaudberi] n дива къпина.

cloudburst

- ['klaudbaist] n внезапен пороен дъжд.

clouded

- ['klaudid] а 1. облачен, заоблачен; замъглен; 2. мътен, размътен; помрачен; 3. изпъстрен, на точки, на петна; 4. неясен, мъгляв (за стил и пр.).

cloudland

- ['klaudlaend] n страна на бляновете, приказен свят; утопия.

cloudless

- ['klaudlis] а ясен, безоблачен (ы прен.), тих, спокоен.

cloudy

- ['klaudi] а 1. облачен, заоблачен; 2. мъгляв, замъглен (и прен.), смътен, неясен; 3. мътен, помътен, размътен; 4. нашарен, изпъстрен с жилки/ивици/точки.

clough

- [klAf] n дере, дол, ждрело.

clout

- [klaut] n 1. кръпка, парче плат; парцал; (стара) дреха; 2. железце, габър (за обувки)-, 3. тех. шайба; гвоздей; 4. разг. (носна) кърпа; 5. разг. власт, влияние (особ. политическо), 6. разг. удар (особ. с рько), 1. ист. опънато платно за мишена при стрелба с лък. [] v 1. слагам кръпка на, закърпвам; 2. разг. удрям, цапвам.

clove

- [] еж. cleave. [klouv] n скилидка (на чесьн и пр.). [] n 1. карамфил (подправка)-, oil of ~s мед. карамфилово масло; 2. вид градински карамфил (и ~ -gillyflower).

clove hitch

- ['klouv.hitJ] и мор. възел за завързване на въже около прът/кол и пр.

clove-pink

- ['klouvpii)k] и вид градински карамфил.

cloven

- [] еж. cleave.

cloven foot, hoof

- ['klouvnfut, hu:f] n 1. копито у двукопитните; 2. белег на сатанинска природа, символ на дявола; to show/betray the ~ прен. показвам си рогата.

cloven-footed, -hoofed

- ['klouvn.futid, -,hu:ft] a 1. двукопитен; 2. сатанински, дяволски.

clover

- ['klouva] n детелина; in ~ охолно, в разкош.

cloverleaf

- ['klouv3li:f] н инт. (кръстовище на пьтища във формата на четирилистна) детелина.

clown

- [klaun] n 1. палячо, шут, клоун (и прен.), 2. грубиян, простак; 3. ост. селяк, селяндур. [] v правя се на/държа се като клоун/шут.

clownery

- ['klaunari] и палячовщина.

clownish

- ['klauniJ] о 1. невъзпитан, груб (за дьржание, обноски), 2. клоунски, палячовски.

cloy

- [klai] v пресищам (се), втръсвам (се).

club

- [klAb] n 1. прът, тояга, сопа, кривак; стик (за голф, хокей)-, 2. карты трефа, спатия; 3. клуб; кръжок; night ~ кабаре; in the ~ si. бременна. [] v (-bb-) 1. бия, налагам (сьс сопа, тояга), 2. събирам (се); обединявам (се), сыозявам (се); to ~ together to buy s.th. даваме/сьбираме пари да купим нещо общо.

club sandwich

- ['klAb.saendwid^] n ам. сандвич с три филии хляб и два пласта плънка между тях.

club-footed

- ['klAb.futid] а с изкривен/деформиран от рождение крак.

club-house

- ['klAbhaus] n клубно помещение.

club-land

- ['klAblaend] n квартал в лондонски» Уест Енд, където се помещават най-много клубове.

club-law

- ['klAbIa:] n юмручно право.

club-moss

- ['klAbmas] n бот. плавун (Lycopodium).

club-shaped

- ['klAbfeipt] а с надебелен край.

clubbable

- ['klAbabI] а 1. годен да бъде приет за член; 2. общителен.

clubbed

- ['klAbd] а зоол. бухалковиден (за пипалца и пр.).

clubman

- ['klAbman] n (pi -men) 1. член на клуб(ове); 2. светски човек, бонвиван.

clubroot

- ['klAbru:t] n болеет по корените на зелето, ряпата и пр.

cluck

- [klAk] v 1. клопам (за кокошка), ~ing hen квачка; 2. къткам. [] n 1. клопане; 2. къткане.

clue

- [klu:] n 1. нишка, диря, следа; указание; улика; 2. ключ за разгадаване/решаване на труден проблем и пр.; to give s.o. the ~ упътвам някого; not to have a ~ разг. невежа/несведущ съм; 3. обяснение на дума в кръстословица.

clump

- [klAmp] n 1. буца пръст; 2. група дървета/храсти; 3. туфа цветя; 4. съсирек; 5. дебела допълнителна подметка на обувка; 6. разг. удар; 7. тежък тропот. [] v 1. раста/насаждам на гъсто/на туфи/на групи; 2. слагам двойна подметка на (обувка), 3. разг. удрям, цапардосвам; 4. трополя.

clumsy

- ['klAmzi] а 1. тежък, тромав; неловък, несръчен; нескопосен; 2. груб, недодялан; 3. нетактичен.

clung

- [] еж. cling.

cluster

- ['klAsts] n 1. грозд; чепка; кичур; китка; храст; 2. бот. съцветие; 3. насьбиране, натрупване, струпване; рой (пчели и пр.)-, куп, купчина, група. [] v 1. групирам (се); трупам (се), струпвам (се), тълпя се: 2. раста на кичури/гроздове/групи; ~ed vine лоза, отрупана с гроздове; ~ ing curls гьсти къдрици.

clutch

- [klAtf] v 1. улавям, сграбчвам, стискам здраво; to ~ at посягам да хвана; 2. тех. съединявам, зацепвам. [] n 1. улавяне, сграбчване, вкопчване; хватка; 2. pi прен. лапи, нокти; 3. тех. зъбец; клема; съединител; муфа; 4. тех. амбреаж; to let in/disengage the ~ включвам/изключвам амбреажа; the ~ is in/out амбреажът e включен/изключен. [] n 1. яйца, върху които e насадена квачка; 2. люпило. [] v мътя, измътвам (пилета и пр.).

clutter

- ['klAta] n безредие, безпорядък, хаос, бъркотия. [] v 1. разхвърлям; разбърквам; 2. отрупвам, претрупвам, задръствам (с вещи, мебели и пр.) (ы с up).

clydesdale

- ['klaidzdeil] n 1. шотланска порода тежкотоварни коне; 2. дребна порода териер.

clyster

- ['klista] n ост. клизма.

co-author

- ['kou,3:93] n съавтор.

co-belligerent

- [koubalid^rant] 1. а съвоюващ; II. n съвоюваща страна срещу общ неприятел.

co-chairman

- [kou'lJeaman] n 1. съпредседател; 2. подпредседател.

co-op

- [kou'Јp] n = cooperative II; on the ~ на кооперативни начала.

co-operate

- [kou'Јpъreit] v 1. сътруднича (with с, in в); 2. съдействувам.

co-operation

- [kou,Јръ'reishn] n 1. сътрудничество; съдействие; 2. кооперация.

co-operative

- [kou'Јpъrъtiv] I. a 1. кооперативен; 2. отзивчив; ~ spirit отзивчивост, дух на сътрудничество; II. п кооперация, кооператив; кооперативен магазин.

co-operative farm

- [kou'Јpъrъtiv'fa:m] n трудово-кооперативно земеделско стопанство, ТКЗС.

co-operative farmer

- [kou'Јpъrъtiv 'fа:mъ] n член на кооперативно стопанство.

co-operator

- [kou'Јpъreitъ] n 1. сътрудник; 2. кооператор.

co-opt

- [kou'Јpt] v 1. кооптирам; избирам за член/колега; 2. прен. поглъщам, асимилирам.

co-optation

- [kouЈp,teishn] n кооптиране, кооптация.

co-option

- [kou'Јpshn] n кооптиране, кооптация.

co-ordinate

- [kou'Ј:dinъt] I. a 1. еднакъв по ранг/положение, независим, равностоен; 2. грам. съчинен; съчинителен; 3. мат. координатен; II. п 1. мат. координата; 2. човек, равен по ранг и пр. с друг; 3. рl ансамбъл (дамски дрехи).

co-religionist

- [,kouri'lidjъnist] n едноверец.

co-respondent

- [,kouri'spЈndъnt] n юр. ответник при бракоразводно дело; прелюбодеец.

co-signatory

- ['kou'signъtъri] n юр. лице/държава, която подписва договор с друго лице/държава.

co-tenant

- [,kou'tenъnt] n сънаемател; съквартирант.

co-terminous

- [kou'tъ:minъs] а 1. имащ/с обща граница, съседен; 2. еднакъв по размер/продължителност/ значение.

co-worker

- ['kou'wъ:kъ] n сътрудник.

coach

- [koutf] n 1. ист. пощенска кола, дилижанс; 2. карета, екипаж; 3. пътнически вагон; 4. междуградски/екскурзионен автобус; 5. ом. туристическа класа в самолет; ~ and fonr/six карета, запрегната с четири/шест коня; drive ~ and six through намирам пролука в/заобикалям законоположение. [] v возя се/пътувам с/карам карета/дилижанс. [] n 1. частен учител, които подготвя ученици за изпити; 2. репетитор; 3. си. треньор, инструктор. [] v 1. подготвям за изпит/роля; 2. сп. тренирам, подготвям за състезание и пр.

coach-box

- ['koutJboks] n мястото на кочияш, капра.

coach-dog

- ['koutJdag] n далматинска порода куче.

coach-house

- ['koutf.haus] n помещение за коли.

coachman

- ['koutfman] и {pi -men) 1. кочияш; 2. изкуствена муха (за рыболов).

coaction

- [kou'aekfn] n 1. сьвместно действие; 2. взаимодействие (на организмы и пр.).

coadjutor

- [kou'aebuts] /i помощник, особ. на епископ.

coagulate

- [kou'aegjuleit] v сгьстявам (се), пихтосвам (се), коагулирам; съсирвам се (за кръв), пресичам се (за мляко).

coal

- [coul] n 1. каменни въглища; 2. въглен; р1 жарава; to blow the ~s прен. наливам масло в огьня; to call/haul s.o. over the ~s сгьлчавам/смъмрям някого; to carry ~s to Newcastle прен. върша нещо безполезно/излишно; to heap ~s of fire on s.o.'s head библ. отвръщам на злото с добро. [] v 1. овъглявам (се); 2. запасявам (се) с въглища; товаря въглища.

coal-bed

- ['koulbed] n въглишен пласт.

coal-black

- ['koulblaek] а черен като въглен, съвсем черен.

coal-box

- ['koulbaks] n кофа/съд за въглища.

coal-bunker

- ['koulbAnka] n помещение за складиране на въглища в параход и пр.

coal-gas

- ['koulgaes] n светилен газ.

coal-heaver

- ['koul.hirva] n товарач/преносвач на въглища.

coal-hole

- ['koulhoul] n 1. отвор за прибиране на въглища в изба; 2. малко избено помещение за въглища.

coal-honse

- ['koulhaus] n барака/навес за складиране на въглища.

coal-measures

- ['koul,1116532] п pi геол. каменовъглени прослойки/Пластове.

coal-mine

- ['koulmain] я каменовъглена мина.

coal-miner

- ['koulmaina] n миньор, въглекопач.

coal-oil

- ['koulail] n 1. ам. парафин; 2. газ, петрол.

coal-pit

- ['koulpit] n каменовъглена шахта/мина.

coal-sack

- ['koulsaek] n 1. чувал за пренасяне на въглища; 2. астр. тьмно пространство в Млечния път.

coal-seam

- ['koulsi:m] n каменовъглен пласт.

coal-tar

- ['koul.ta:] n каменовъглена смола, катран.

coal-tit

- ['koultit] n зоол. черен/боров синигер (Panisater).

coaler

- ['koula] н 1. влак/кораб и пр., превозващ въглища; 2. въглищар.

coalesce

- [koua'les] v 1. сраствам се, сливам се, съединявам се; 2. обединявам се, сдружавам се.

coalescence

- [koua'lesans] n срастване; съединение; смесване. сливане.

coalface

- ['koullcis] ii страната на въглищния пласт, от която се копаят въглищата. въглищен фронт.

coalfield

- ['koulfi:ld] n въглищно находище/залежи.

coalition

- [,koua'liJn] n обединение, коалиция.

coalmouse

- ['koulmaus] coal-tit.

coamings

- ['koumiuz] n pi мор. защитни прегради около отворите на палубата, комингс.

coarse

- [k3:s] а 1. груб; недодялан; необработен, суров (за материал и пр.)-, 2. едър, непресят (за пяськ и пр.)', грапав, неизгладен (за повьрхност)', 3. долнокачествен; нерафиниран (за продукт и пр.), 4. груб, непрефинен, неучтив, вулгарен; неприличен (за език, шега и пр.)

coarse-grained

- ['kais.greind] а 1. едрозърнест; 2. с едра/груба тъкан/строеж; 3. прен. груб, вулгарен.

coarsen

- ['k3:sn] v 1. загрубявам, ставам-груб; 2. правя да загрубее/да стане груб.

coast

- [koust] v 1. морски бряг, крайбрежие; the ~ is clear прен. пътят e свободен, няма никой наоколо, няма опасност/пречки; 2. спускане по инерция с велосипед/автомобил и пр. по наклон; 3. ам. спускане с шейна по наклон; 4. the С. ам. Тихоокеанското крайбрежие на САЩ. [] v 1. мор. плавам покрай брега; каботирам; 2. спускам се по инерция с велосипед/автомобил и пр. по наклон; 3. ам. спускам се с шейна по наклон; 4. прен. напредвам без усилие.

coast-guard

- ['koust, ga:d] n брегова охрана.

coastal

- ['kousti] а крайбрежен, брегови.

coaster

- ['kousta] n 1. крайбрежен (търговски) кораб; 2. (сребърен) поднос за вино; 3. подложка (за кана, бутылка, чаша и пр.)-, 4. дървен съд за сервиране на сирене; 5. ам. шейна; 6. ам. увеселителио влакче, пускано по вълнообразен терен с много остри завой; 7. човек, които се спуска с велосипед и пр. по стръмен наклон.

coasting

- ['koustir)] n 1. крайбрежно плаване: 2. спущане по инерция по нанадолнище

coastline

- ['koustlain] и брегова линия.

coastwise

- ['koustwaiz] adv по крайбрежието.

coat

- [kout] n 1. връхна дреха, палто; 2. сако; жакет; воен. шинел, куртка, мундир, кител; ~ and skirt дамски костюм; 3. мъх, Козина, кожа (на животно); перушина (на птица)', 4. покривка, обвивка; боя, мазилка; слой, пласт: a final ~ of paint последно минаване с боя; 5. тех. облицовка, обшивка: физиол. кожица, мембрана, ципа; ground ~ грунд; шпакловка: rough ~ хасгар на мазилка; to turn o.'s ~ променям убежденията си, изменям на принципите си, ставам ренегат/дезертьор; to cut o.'s ~ according to o.'s cloth простирам се според чергата си. [] v 1. покривам с пласт/слой; намазвам, замазвам: 2. обличам; облицовам; to ~ a cable обличам жица; армирам кабел.

coat of arms

- ['koutav,a:mz] n хер. герб (семеен и пр.).

coat of mail

- ['koutav.meil] n броня, ризница.

coat-armour

- ['kout.aima] n хер. герб.

coat-dress

- ['kout.dres] n дамско робманто.

coat-hanger

- ['kout,haei)a] n закачалка за дрехи (за в гардероб).

coat-rack

- ['kout,rack] n ам. закачалка за дрехи (стенна).

coat-stand

- ['koutstaend] n закачалка за дрехи (стояща).

coat-tails

- ['kout.teilz] n pi долната задна част на сако/фрак; on s.o.'s ~ на гърба на/с помощта на някого.

coated

- ['koutid] а намазан; покрит, обвит; ~ tongue мед. обложен език; ~ paper гланцирана хартия; ~ fabric импрегниран плат; ~ with dust потънал в прах.

coatee

- [kou'ti:] n 1. дамско/детско късо палто; 2. ост. тясно късо палто.

coating

- ['koutir)] n 1. слой (боя и пр.), замазка; 2. обшивка, облицовка; 3. материя/плат за палта/костюми.

coax

- [kouks] v придумвам, склонявам, убеждавам (с нежност, тьрпение, постоянство), I was ~ed into coming придумаха ме да дойда; to ~ s.th. from/out of s.o. успявам да взема/издействувам нещо от някого (чрез ласкателство и пр.); to ~ a fire to burn успявам с голямо търпение да разпаля огън.

coaxial

- [kou'ieksial] а мит. имащ обща ос. коаксиален.

coaxing

- ['kouksiq] n придумване, увещаване; ласкателство.

cob

- [kab] n 1. парче, къс; буца. бучка (вьглища и пр.); 2. кръгъл хляб. самун (и ~ loaf); 3. царевичен кочан; 4. кирпич; 5. лебед мъжкар: 6. нисък набит як кон за езда; 7. вид едър лешник (и ~ -nut).

cobalt

- ['koubalt] n 1. хим. кобалт; 2. кобалтово синя боя/цвят.

cobber

- ['kobs] n приятел, другар.

cobble

- ['kobi] n 1. заоблен камък (за калдьрьм, паваж); 1. pi малки буци въглища. [] n застилам улица/път с обли камъни. [] v поправям. закърпвам; скърпвам (обувки, дрехи). [] n 1. грубо зашиване/закърпване; 2. лошо свършена рабoта.

cobbler

- ['kabia] n 1. обущар, кърпач; 2. несръчен/лош работник; 3. pi si. глупости; 4. разхладително питие от подсладено вино и лимон във висока чаша; 5. ам. вид плодов сладкиш.

cobblestone

- ['kabistoun] n объл камък за калдъръм/паваж.

coble

- ['koubl] n плоскодънна (рибарска) лодка.

cobol

- ['koubol] n стандартизиран търговски език за програмиране на компютри, кобол.

cobra

- ['koubra] n зоол. кобра (Naja).

cobweb

- ['kabweb] n 1. паяжина (и прен.); 2. лека прозрачна материя; 3. pi стари/отживели неща; to blow away the ~s прен. проветрявам (се); поразтъпквам се; 4. объркване, оплитане.

coca

- ['kouka] n юж.-ам. храст, чиито листа съдържат вещества със стимулиращ ефект (Erythroxylon coca).

coca-Cola

- [kouka'koula] n газирано питие кока-кола.

cocaine

- [ka'kein] n кокаин.

cocainism

- [ka'keinizm] n мед. хроническо отравяне с кокаин.

cocainize

- [ka'keinaiz] v инжектирам/упоявам с кокаин.

coccus

- ['kakas] n (pi cocci ['kaksai] ) 1. мед. pi сферични бацили. коки; 2. бот. отделно семенце/сегмент от плодна капсула (на ружа, бряст и пр.).

coccyx

- ['k^ksiks] n опашка кост.

cochin (-china)

- [^э1Лп('1Га1па)] n порода едри кокошки, кохинхина.

cochineal

- [k3tJi'ni:l] n яркочервено багрилно вещество.

cochlea

- ['koklia] n (pi cochleae [-klii] ) анат. ушен охлюв.

cock

- [kak] n 1. петел; 2. в сьчет. с името на друга птица птица мъжкар; ~ of the wood тетрев, глухар; ам. вид кълвач; ~ of the north ярко оцветена сипка (Fringilla montifringilla); ~ of the rock оранжева юж.ам. птица (Rupicola rupicola); 3. канела, клапан, кран, чеп (на трьба, бьчва и пр.); 4. ветропоказател; 5. ударник, петле, чакмак (на пушка), at half ~ 1) воен. със спуснат ударник; 2) прен. само наполовина готов; to go off at half ~ 1) гръмвам случайно (за пушка), 2) прен. започвам преждевременно, действувам необмислено/прибързано; at full ~ воен. със запънат ударник; 6. вулг. пенис; 7. водач, главатaр, инициатор; наперен/оперен/самомнителен човек; the ~ of the school най-големият побойник в училището; ~ of the walk доминираща/влиятрлна личност; 8. (old) ~ вулг. обръщение към мъж; 9. si. глупости; 10. накривяване, килване, вирнатост; to give o.'s hat a ~ килвам си шапката; ~ of the loft/roost 1) важна личност (в мальк крьг)', 2) господар на положението; 3) пръв кавалер; that ~ won't light разг. този номер няма да мине; ~ -and-bnil story/tale невероятна история, небивалица. [] v 1. изправям (се), вдигам (се), щръквам; вирвам, навирвам (нос); наострям (уши), to ~ o.'s eye at s.o. поглеждам някого многозначително, повдигам вежда; смигвам някому; 2. свивам под ъгъл (коляно, китка и пр.), обръщам/повдигам нагоре (периферия на шапка и пр.), 3. килвам, накривявам (шапка и пр.), 4. запъвам (ударник на пушка и пр.), 5. si. правя бъркотия/каша: обърквам (плачове и пр.) (и с пр); 6. приготвям (затвора на фотоапарат) за снимка. [] n купчина; купа (сено и пр.), куп (тор и пр.). [] v 1. трупам на купчини; 2. пластя/сьбирам (сено) на купа.

cock-a-doodle-doo

- ['kakadu:dl'du:] n l.кукуригане на петел; 2. дет. петльо; кукуригу.

cock-a-hoop

- [,k3ka'hu:p] a, adv тържествуващ, ликуващ; с ликуване; със самохвалст,во.

cock-a-leekie

- [kakaluki] cocky-leeky.

cock-and-hen

- ['kakan'hen] а (отнасящ се) и за двата пола.

cock-crow

- ['kak.krou] n ранна утрин, зора: at ~ на разсъмване, призори; при първи петли.

cock-eyed

- ['kakaid] a si. 1. кривоглед; 2. крив, изкривен; наклонен, килнат; 3. объркан; побьркан, смахнат; 4. пиян: 5. безумен, абсурден (за плач и пр.).

cock-fighting

- ['kakfaitir)] n борба/бой с петли.

cock-horse

- ['kak'hais] n люлеещо се детско конче, дървено конче.

cock-sparrow

- ['kak'spaerou] n 1. врабец; 2. самомнително/оперено човече.

cock-up

- ['kakAp] n si. грешка; бъркотия, каша.

cockade

- [ka'keid] п кокарда.

cockaigne

- [kB'kein] n въображаема страна на разкоша и безделието; шег. Лондон.

cockalorum

- [kaka'l3:ram] n разг. наперено човече; петльо; high/hey ~ игра, подобна.на прескочикобила.

cockateel, -tiel

- ['k3ka'ti:l] n дребен австралийски папагал.

cockatoo

- [kaka'tu:] n 1. зоол. качулат папагал какаду; 2. разг. дребен фермер.

cockatrice

- ['kokatris] n мит. базилиск.

cockboat

- ['kakbout] n малка корабна лодка.

cockchafer

- ['k3k'tJeifa] n светлокафяв нощен бръмбар.

cocked hat

- ['kakt.heet] n 1. триъгьлна шапка; to knock s.o. into a ~ разг. смачквам фасона на/смазвам някого, правя някого на пух и прах/ка пихтия; 2. шапка с обърната нагоре периферия.

cocker

- ['kaka] v глезя, разглезвам (дете, болен и пр.) [] n дребна порода ловджийско куче (~ spaniel).

cockerel

- ['kakri] n млад петел (до едни година), петле.

cockish

- ['kakiJ] а разг. наперен, самоуверен.

cockle

- ['kaki] n бот. 1. къклица (Agrostemma githago): 2. главня по житните растения. [] n 1. сърцевидна мида (Cardium edule); to warm/delight the ~s of the heart радвам сърцето, сгрявам душата; 2. cockle-shell; 3. малка плитка лодка. [] n бръчка, гьнка (на плат. стькло, хартия). [] v набръчквам (се), нагъвам (се), издувам (се).

cockle-shell

- ['k^klJel] n 1. черупка ни мида, раковина: 2. малка плитка лодка.

cockloft

- ['kaklaft] n малко таванско помещение.

cockney

- ['kakni] n 1. кореняк лондончанин (особ. от източпата част на града)', 2. лондонски диалект, кокни; 3. лондончанин. [] а характерен за Лондон/лондончанина; лондонски (за диалект, акцент и пр.).

cockpit

- ['kakpit] n 1. малка площ за борба между петли; 2. прен. арена на борби; 3. кабина за пилота в малък самолет/космически кораб; 4. мястото на пилота в състезателна кола; 5. част от боен кораб, предназначена за младшия състав и за ранени.

cockroach

- ['kakroutJ] n зоол.хлебарка.

cockscomb

- ['kakskourn] n 1. гребен на петел; 2. бот. петльов гребен (Celosia); 3. ост. шутовска шапка; 4. coxcomb.

cocksfoot

- ['kaksfut] n бот. вид ливадна трева (Dactylis glomerata).

cockshy

- ['kakJai] n 1. прицел, мишена; 2. прицелване; 3. прен. обект на постоянна критика/подигравка.

cocksure

- ['kakfus] о 1. съвсем уверен, напълно убеден: 2. прекалено сигурен, нахално самоуверен, самонадеян; 3. неизбежен, неминуем (за сьбитие и пр.).

cocktail

- ['kakteil] n 1. коктейл (питие), ~ party коктейл (прием)-, ~ stick шишче за сервиране на парченца лук/колбаси и пр. 2. предястие от стриди/раци и пр.; плодова салата; смес от плодови сокове/доматен сок с подправки, сервирани в чаша (като предястие), 3. смесица от разнородни неща; 4. ост. кон с подрязана опашка; S. полупородист състезателен кон.

cocky

- ['kaki] а разг. самомнителен, самонадеян, наперен.

cocky-leeky

- ['kaki'lilki] n пилешка супа с праз.

coco

- ['koukou] n 1. бот. кокосова палма; 2. кокосов орех.

coco(a)nnt

- ['koukanAt] n 1. кокосов орех; ~ milk кокосово мляко; that accounts for the milk in the ~ шег. сега вече всичко стана ясно; ~ matting плънка за дюшеци от влакната на кокосовия орех; 2. si. човешка глава, кратуна.

cocoa

- ['koukou] n какао (на прах и питие), ~ beans какао на зърна.

coconut palm

- ['koukanAt'pa:m] n кокосова палма (Cocos nucifera).

cocoon

- [k3'ku:n] n пашкул (особ. на коприпепата буба); какавида. [] v 1. свивам се на пашкул/какавида: 2. обвивам плътно (самолет, кола и пр.) за предпазване от ръжда и пр.; напръсквам с предпазна замазка.

cocotte

- [ka'kat] n 1. ост. проститутка, кокотка; 2. малък огнеупорен съд за приготвяне и сервиране на една порция ядене.

cod

- [kad] n зоол. треска (Gadus morrhua) (u ~ -fish). [] v (-dd-) 1. излъгвам, изигравам: 2. подигравам се с. [] n si. глупости.

cod-liver oil

- ['kadlivaall] n рибено масло.

coda

- ['kouda] n муз. кода.

coddle

- ['kadi] v 1. увивам, загръщам; изнежвам; 2. глезя. разглезвам (се); 3. варя/сварявам леко (яйца и пр.) на слаб огън, обварявам.

code

- [koud] n 1. юр. сборник от закони, кодекс; civil ~ граждански кодекс; criminal ~ наказателен кодекс; 2. установени/общоприети правила/принципи; 3. шифър, азбука, код: to write a dispatch in ~ шифровам телеграма; 4. воен. сигнална система. [] v шифровам, кодирам.

code-book

- ['koudbuk] n ключ за шифроване/дешифриране.

codeine

- ['koudii:n] n кодеин.

codex

- ['koudeks] n (pi codices ['koudishz] ) 1. сборник от старинни ръкописи; 2. форм. сборник с описания на лекарствата.

codger

- ['kad^a] n 1. разг. чудак, особняк; чешит; 2. ексцентрично старче.

codices

- [] еж. codex.

codicil

- ['kadisil] n юр. допълнение/прибавка към/внасяне на изменение в завещание и пр., кодицил.

codification

- [,koudin'keiJn] n юр. подреждане, систематизиране.

codify

- ['koudiFai] v 1. класифицирам, систематизирам (закони, знаци, сигнали и пр.), 2. шифровам.

codling

- ['kadlin] n 1. сорт продълговата ябълка, използвана в готварството; 2. неузряла/долнокачествена ябълка. [] n малка треска (риба).

cods (wallop)

- ['kadz (walap)] n si. глупости.

coed

- ['kou'ed] n разг. ученичка/студентка в смесено учебно заведение.

coeducation

- ['kou.edju'keiJn] n съвместно обучение на момичета и момчета.

coeducational

- ['kou.edju'keiJgnl] а провеждащ/отнасящ се до съвместно обучение на лица от двата пола.

coefficient

- [kouiTiJant] n 1. мат.. тех. постоянно число, коефициент; 2. книж. съдействуващ фактор.

coenobite

- ['sunabait] n монах, който живее в манастир.

coequal

- [kou'i:kwal] а еднакъв, равен.

coerce

- [kou'a:s] v принуждавам, насилвам, заставям (да се подчини и пр.).

coercion

- [kou'a:Jn] n насилие, принуждение, принуда.

coercive

- [kou'aisiv] а принудителен; насилнически.

coetaneous

- [koui:'teinias] coeval 1.

coeval

- [kou'i:val] 1. a 1. на еднаква/на същата възраст; 2. съществуващ по същото време/в продължение на същия период от време; II. п 1. връстник; 2. съвременник.

coexist

- ['kouig'zist] v 1. живея по едно и също време (with с); 2. съществувам съвместно (with с), съществуваме съвместно.

coexistence

- ['kouig'zistans] n съвместно съществуване; съжителство; peaceful ~ мирно съвместно съществуване на страни/народи с различии политически/социални системи.

coextensive

- [kouiks'tensiv] а с едиакво измерение във времето/пространството.

coffee

- ['kafi] n кафе (растение, плод, питие), black ~ силно кафе без мляко/сметана; white ~ кафе с мляко/сметана, меланж.

coffee bar

- ['kafiba:] n кафе-сладкарница.

coffee beans

- ['k^ribiinz] n pi кафе на зърна.

coffee cup

- ['kalikAp] n кафена чашка, чашка за кафе.

coffee maker

- ['k:)fi,meika] n ам. съд, в който се вари/попарва кафе, кафениче, кафеварка.

coffee service

- ['kafi.saivis] n сервиз за кафе, обик. сребърен.

coffee set

- ['kafiset] n 1. coffee service; 2. порцеланов/фаянсов сервиз за кафе.

coffee shop

- ['kafiJap] n ам. малък ресторант.

coffee stall

- ['kafi.stail] n подвижен шанд за кафе и закуски из улиците (особ. нощем).

coffee table

- ['kafi.teibi] n малка ниска масичка за сервиране на кафе/закуски/напитки.

coffee-break

- ['kafi.breik] n кратка почивка за (закуска с) кафе.

coffee-grounds

- ['kafi.graundz] n pi утайка от кафе.

coffee-house

- ['kadhaus] n ост. кафене.

coffee-mill

- ['kafi.mil] n кафемелачка, мелничка за кафе.

coffee-pot

- ['k^ripat] n порцеланов и пр. съд за запарване/сервиране на кафе.

coffer

- ['kafs] n 1. ковчеже (за скьпоценности, пари и пр.), каса; 2. ракла. сандък; 3. pi хазна, държавно съкровище; 4. арх. касетка на таван; 5. хидр., стр. кесон, камера: шлюз (и ~ -dam).

coffin

- ['k.il'in] ч 1. ковчег: a nail in o.'s ~ нещо. което скъсява живота/руши репутация in на човек 2. пещо. паподобяващо ковчег. [] v слагам/полагам (като) в ковчег.

coffin-bone

- ['kafin.boun] n копитна кост.

coffin-nail

- ['kafin.neil] n si. цигара.

coffle

- ['kafl] n навързани на върволица роби/животни.

cog

- [kag] n 1. тех. зъб, зъбец, издатина; цапфа; палец: 2. прен. незначителен член на организация и пр.. брънка от общата верига, незначително винтче. [] v (-gg-) тех. захващам, зацепвам (за зьбчато колело).

cog-wheel

- ['k3gwi:l] n назъбено/зъбно колело.

cogency

- ['kouc^ansi] n състоятелност, убедителност, неоспоримост (на аргумент и пр.).

cogent

- ['kolK^ant] а състоятелен, убедителен, неопровержим, силен (за аргумент и пр.).

cogitable

- ['k^itabl] а мислим; разбираем, достъпен.

cogitate

- ['koc^iteit] v 1. мисля, размишлявам; разсъждавам (on, upon); 2. обмислям, замислям; планирам, кроя.

cogitation

- [kэ^fei'teiJ'n] n 1. мислене, размисляне; разсъждение; 2. мисъл. размисъл, размишление.

cogitative

- ['ka^iteitiv] а мислещ; размисляващ, разсъждаващ.

cognac

- ['ko(u)njaek] n коняк.

cognate

- ['kogneit] 1. а родствен, сроден; близък, сходен (with); ~ words думи от един и същи корен; сродни думи; ~ object грам. допълненге с корен, еднакъв с корена на глагола; II. п 1. сродник; 2. сродна дума/език и пр.

cognition

- [kJg'niJn] n фил. 1. познавателна способност; 2. знание, познание.

cognitive

- ['kagnitiv] а познавателен.

cognizable

- ['kagnizabi] a 1. познаваем; 2. подсъден; от компетенцията (на сьд и пр.).

cognizance

- ['kagnizans] n 1. знание, осведоменост, компетентност; to have ~ of зная/известно ми е/уведомен съм за; to take ~ of обръшам внимание на, вземам предвид; 2. юр. компетенция; юрисдикция; within/under the ~ of the court от/в рамките на компетентността на съда; that goes beyond my ~ това е извън границите на моята компетенция; 3. хер.отличителен знак; емблема; герб.

cognizant

- ['kagnizant] а знаещ, сведуш; осведомен, известен (of за); имащ предвид.

cognomen

- [kag'noumen] n 1. прякор; 2. фамилио име, презиме.

cognovit

- [kag'nouvit] n юр. признаване на верността на обвинението от страна на ответника; признаване на дълг.

cohabit

- [kou'habit] n съжителствувам (обик. извьнбрачно).

cohabitation

- [.kou'hsebi'teiJn] n незаконио/извънбрачно съжителство.

coheir

- ['kou'sa] n сънаследник.

coheiress

- ['kou'caris] n сънаследница.

cohere

- [kou'hia] v 1. слепвам се; свързвам се; съединявам се; прилепвам; 2. съгласувам се: 3. последователен съм, свързвам се логически.

coherence

- [kou'hiarans] и 1. свързаност; 2. физ. кохерентност; 3. съгласуваност 4. последователност,

coherent

- [kou'hiarant] а 1. тясно свъгзан; 2. съгласуван; 3. последователен; 4. ясен, разбираем.

cohesion

- [kou'hi:3n] n 1. физ. сцепление, кохезия; сила на сцеплението; 2. съгласуваност; сплотеност; единство, взаимна зависимост; 3. последователност, логическа връзка.

cohesive

- [kou'hi:siv] а 1. свързващ; сцепителен; 2. сплотен; 3. физ. кохерентен.

cohort

- [kou'h3:t] n 1. ист. римска кохорта; 2. войскова част, отряд; 3. група; 4. ам. помощник, колега; другар, съучастник, последовател.

coif

- [kaif] n ист. \. прилепнала шапчица (на монахиня и пр.), кепе; 2. ам. coiffure. [] v 1. покривам с/слагам шапчица (на); 2. сресвам (коса), правя прическа.

coiffeur

- [kwaiTa:] n фр. фризьор, коафьор.

coiffeuse

- [kwa;'fa:z] n фр. фризьорка.

coiffure

- [kwa:'fjua] n фр. прическа, фризура, коафюра.

coign

- [kain] n арх. външен ъгъл на сграда; ~ of vantage прен. удобна/изгодна позиция.

coil

- [kail] v 1. навивам (се), намотавам (се), свивам (се) на кълбо (за котка, змия и пр.) (и с up): 2. вия се. извивам се. лъкатуша. [] n 1. намотано въже/тел и пр.; 2. намотка; навивка; 3. тех. спирала, серпантина; ел. бобина, макара; 4. лист (от) пощенски марки; 5. разг. маточна халка; 6. allr намотан; спирален. [] n ост. поет. шум, суетене; суета.

coin

- [kain] n 1. монета; разг. пари; to pay s.o. back in the same/in his own ~ (от) връщам някому със същото; the other side of the ~ другата/обратната страна на въпрос/становшце и пр.; 2. нещо, което се цени/което има стойност; 3. тех. щемпел; матрица; щанца. [] v 1. сека, изсичам (монети), to ~ money прен. рина парите с-лопата, печеля бързо/много; 2. измислям, съчинявам; скалъпвам; 3. създавам, въвеждам (нова дума, израз).

coin-box

- ['kainbaks] n телефонен автомат.

coin-machine

- ['k3inm3'Ji:n] slot-machine.

coin-op

- ['kain.ap] 1 о (действуваш) с монетен автомат; II. п обществена пералня. действуваща с монетен автомат.

coin-operated

- ['koinapa'reitid] а (действуващ) с монетен автомат.

coinage

- ['kainid;] n 1. сечене на монети; 2. монетна система; 3. създаване, въвеждане (на нови думи, изрази); a word of modern ~ новосъздадена/нововъведена дума, неологизъм.

coincide

- [,kouin'said] v 1. съвпадам (по време, място) (with с); 2. сбответствувам (си), съвпадам (за вкусове и пр.); 3. еднакъв/равен съм (with с); схождам си, хармонирам си (за идеи и пр.).

coincidence

- [kou'insidans] n 1. съвпадение (на време, място, количество и пр.)', 2. случайно стечение на обстоятелства.

coincident

- [kou'insidant] а съвпадащ.

coiner

- ['kaina] n секач на (фалшиви) монети, фалшификатор.

coir

- ['kaia] n 1. влакна от кокосов орех; 2. връв от влакна на кокосов орех: ~ mat рогозка от влакна на кокосов орех.

coition, coitus

- [kou'iJn. 'kouitas] n съвкупление, коитус.

coke

- [kouk] и 1. кокс; 2. attr коксов. [] v прсврьщам (ее) в кокс. коксирам. [] n si. кокаин. [] n ризг. кока-кола (питие).

cokernut

- ['koukanAt] разг. coconut.

col

- [kal] n 1. геогр. проход; седловина; 2. метеор, депресия.

cola

- ['koula] n бот. кола (дьрво), ~ nut плодът на това дърво, използуван за подправка и като тонично средство. [] n ам. кока-кола (питие).

colander

- ['kAlanda] n решето, голяма цедка, гевгир.

colatitude

- [kou'laEtitjud] n астр., мор. разликата между дадена ширина и 90".

colcannon

- [karkienan] n вид ирландско ядене от зеле и картофи.

colchicum

- ['kallJikam] n 1. бот. есенен минзухар, кърпи кожух; 2. лекарство, приготвено от грудките/семената на есенния минзухар.

cold

- [kould] а 1. студен; хладен; as ~ as ice/charity/stone/marble лелено студен; бездушен; ~ colours жив. студени Цветове; ~ steel/iron хладно оръжие; to be ~ студено ми е; to get/grow ~ изстивам, ставам студен, захладявам; bitterly ~ ужасно студено; ~ storage складиране в замразено състояние; прен. замразяване, висящо положение; to put in ~ storage отлагам за неопределено време; 2. студен, неприветлив; нелюбезен: 3. студен, безучастен, равнодушен: невъзмутим; 4. мъртъв; to have s. o. ~ разг. държа някого в ръцете си; ~ scent лов. слаба/остаряла следа; ~ comfort слаба утеха; ~ news безинтересна/остаряла новина; to have ~ feet страхувам се, проявавм малодушие/нерешителност; the ~ truth голата неподправена ретина. [] n 1. студ; left out in the ~ прен. пренебрегнат; изоставен; 2. простуда, настинка, хрема; to catch (а) ~ настивам, простудявам се, хващам хрема; common ~, ~ in the head простудно заболяване на дихателния тракт: to have a ~ настинал съм, имам хрема.

cold cuts

- ['kould,kAts] n pi нарязано на филии студено варено месо.

cold frame

- ['kould.freim] n агр. остъклено сандъче за разсад.

cold front

- ['kould,Гглп1] n метеор, челната линия на нахлуваща маса студен въздух.

cold shoulder

- ['kould'Jould3] n хладен прием, пренебрежително отношение; to give s.o. the ~ проявявам преднамерено нелюбезност/пренебрежение към някого.

cold sore

- ['kould.sa:] n обрив на устата/устните, херпес.

cold store

- ['kould,st3:] n ам. хладилно помещение/сграда.

cold turkey

- ['kould,t3:ki] n ам. si. 1. безцеремонна постъпка; нещо казано прямо/без заобикалки; 2. рязко прекратяване на вземането на опиати; 3. хладен/резервиран човек.

cold war

- ['kould,wa:] n пол. студена война.

cold wave

- ['kould,weiv] n 1. метеор, студена вълна; 2. студено къдрене.

cold-blooded

- ['kould blAdid] а 1. зоол. студенокръвен; 2. зиморничав; 3. хладнокръвен; равнодушен; коравосърдечен: 4. обмислен; предумишлен.

cold-chisel

- [' kould .tfizi] n стоманено длето за работа върху мек студен метал.

cold-cream

- ['kould, kri:m] n козметичен крем за почисване на кожата.

cold-hammer

- [' kould, Ьжтэ] v кова метал в студено състояние.

cold-hearted

- ['kould,ha:tid] а суров, безсърдечен, коравосърдечен; хладен, безразличен.

cold-short

- ['kouldJ3:t] а за метал чуплив в студено състояние,

cold-shoulder

- ['kould, Joulda] r оказвам хладен прием на нелюбезен съм с. игнорирам.

cold-storage

- ['kould'stэ:ric^] v държа в замразено/охладено състояние; съхранявам в хладилник/хладилно помещенеие.

coldness

- ['kouldnis] n студенина, хладност, нелюбезност; хлад.

cole

- [koul] n 1. зеле; 2. рапица (u ~ -seed).

cole-slaw

- ['koul.sb:] n салата от нарязано сурово зеле.

coleoptera

- [kali'lptara] n pi зоол. твърдокрили насекоми.

coleus

- ['koulias] n бот. копривка.

colic

- ['kalik] n остри стомашни болки, колики; lead/saturnine/painter's ~ болки от отравяне с олово.

colicky

- ['kaliki] а 1. имаш характер на колики; 2. предизвикваш колики; 3. страдащ от колики.

coliseum

- [koli'siam] n ам. голям стадион.

colitis

- [ka'laitis] n мед. колит.

collaborate

- [kJ'lichJi'eil] n 1. рабогя сьимсстно (with с) сьтрулнича. 2. сътрудничи.

collaboration

- [k.^licho'iciJJii] n 1. сътрупничество. сьдеиствие: 2. съвместна работа: 3. сьтрудничене (нп врага окупатора).

collaborationist

- [ka.laeba'reiJanist] n предател на родината, сътрудник на врага/окупатора. колаборационист,

collaborator

- [ka'laeba'reita] n 1. сътрудник (осаб. в научна, литературна, художествена работа); 2. collaborationist.

collage

- [k3'la:5] n изк. картина от налепени късове (хартия, плат, дьрво, клечки, слама и пр.), колаж.

collagen

- ['kala^in] n анат. колаген.

collapse

- [ka'laeps] n 1. срутване, рухване, сгромолясване: 2. тех. изкривяване, огьване, деформиране; 3. мед. колапс; 4. прен. провал, разпадане; гибел, крах; 5. рязко спадане (на цените)-, the ~ of the pouad бързото обезценяване на пирата. [] v 1. срутвам се, сгромолясвам се, рухвам; падам; he ~d into an armchair той се строполи в едно кресло; 2. силно отслабрам/изнемощявам; падам духом, грохвам; 3. претърпявам крах, провалям се, пропадам (за план и пр.), 4. сгъвам се, огьвам се, сплесквам се, деформирам се.

collapsible

- [kaleepsibi] а разглобяем; сгьваем; ~ table сгьваема маса.

collar

- ['kala] n 1. яка, якичка; soft ~ мека/неколосана и пр. яка: hot under the ~ силно смутен; 2. гердан, огърлица, колие; ист. рицарска меєалическа огърлица; 3. кучешки нашийник; конски хамут; ярем, хомот; 4. бот. шийка; 5. зоол. цветна ивица около шията на животно/птица; 6. тех. тапа, втулка; обръч, шайба; пръстен, халка, фланец. [] v 1. слагам яка на; 2. надявам хомот на; 3. хващам/сграбчвам/пипвам (някого) за яката; 4. si. турям ръка на, задигам, отмъквам, свивам; S ел. преча на, задържам (противник), 6. готе. навивам и свързвам на рулади (месо, риба).

collar-beam

- ['kola.biirn] n арх. напречна греда, свързваща два мертека.

collar-bone

- ['kala.boun] n анат. ключица.

collar-button

- ['kala.bAtn] collar-stud.

collar-stud

- ['kola.sUd] n копче за прикрепване на подвижна яка към мъжка риза.

collarette

- [kola' ret] n дамска яка от дантела/кожа и пр.

collate

- [ka'leit] v 1. сверявам подробно, сравнявам, съпоставям (с оригинала и пр.), 2. сверявам и сортирам (информация и пр.)-, 3. печ. събирам и подреждам (страниците на книга).

collateral

- [ka'laetaral] в 1. страничен; вторичен, второстепенен; ~ relationship родство не по права линия; 2. косвен; допълнителен; ~ security парг. допълнителна гаранция; 3. успореден, паралелен. [] n 1. родство/родственик не по права линия; 2. гпьрг., юр. допълнителна гаранция.

collation

- [ka'leiJn] n 1. сверка, сравняване, съпоставяне; 2. лека закуска (в мобичайно време) (обик. cold ~).

colleague

- ['kbihg] n колега.

collect

- ['kalekt] n цирк. кратка молитва на определен ден. [ka'lekt] v 1. събирам; натрупвам; правя (си) колекция, колекционирам; to ~ the letters събирам пощата (от пощенските кутии и пр.)', to ~ water каптирам вода; to ~ a cheque фин. осребрявам/инкасирам чек; to ~ o.'s faculties/wits идвам на себе си, опомням се; концентрирам се; 2. разе. отивам/минавам да взема (нвщо)1 да прибора (дете от училище и пр.)-, 3. събирам се, тълпя се, струпвам се; 4. reft овладявам се, съередоточавам се; 5. вадя заключение, правя извод; 6. събирам, прибирам (суми, помощи и пр.). [] a, adv ам. (изпратен) с наложен платеж (за писмо, пакет и пр.).

collectanea

- [kalek'teinia] n pi лат. сборник, антология.

collected

- [ka'lektid] а 1. спокоен, хладнокръвен; съсредоточен; 2. ам. събран; ~ works събрани съчинения/произведения/трудове.

collection

- [ka'lekJn] n 1. събиране; 2. сбирка, колекция; събрание; 3. събиране на/сьбрани волни пожертвувания; 4. тьрг. вземане; 5. набиране, натрупване (на прах, смет и пр.)', 6. събиране (но писма от пощенските кутии), 7. pi семестриален изпит (в Оксфорд и др), 8. тьрг. дневен сбор, инкасо.

collective

- [ka'lektiv] а 1. колективен, общ; ~ bargaining ик. проговори за сключване на колективен трудов договор; ~ ownership ик. колективна собственост (на земята, орьдията за производство и пр.), ~ security пол. колективна безопасност; 2. г/яии.събирателен (за сьществително). [] n 1. група, колектив; 2. = collective farm.

collective farm

- [ka'lektiv,fa:m] n кооперативно стопанство, колхоз.

collectivization

- [ka.lektivai'zeiJn] n колективизация.

collector

- [ka'lekta] n 1. събирач, колекционер; 2. фин. бирник; инкасатор; 3. ел., тех. колектор; ~'s item/piece красиво нещо/рядкост, търсена от колекционери.

colleen

- [k3'li:n] n ирл. младо момиче.

college

- ['kalid] n 1. колеж; висше училище, (ы професионално); 2. малък университет (често като част от по-голям университет), 3. специално учебно заведение (военно, морско, земеделско и пр.), C. of Education педагогически институт; 4. колеж, пансион; школа; средно училище с интернат; частно учебно заведение; 5. сграда, в която се помещава колеж; 6. автономно дружество/сьюз/асоциация; 7. колегия.

college pudding

- ['kolid^pudir)] n пудинг със стафиди.

collegian

- [kaliidpan] n колежанин; студент.

collegiate

- [ka'li:d}iit] а 1. университетски: академичен; колежански; 2. колегиален.

collegiate church

- [ka'li:d;iit,tfa:tf] n 1. църква, управлявана като катедрала, но без епископ; 2. шот., ам. църква с двоен пасторат.

collet

- ['kalit] n 1. метална ивица/рамка/ръб/обковка; гнездо (на скьпоценен камък и пр.), 2. тех. гривна, пръстен, муфа; втулков патронник; 3. гнездо на рубин в часовник.

collide

- [ka'laid] v 1. сблъсквам се, блъсвам се, удрям се (with с, в, о); 2. съм/влизам в противоречие/стьлкновение, в разрез съм (with с).

collie

- ['kali] n шотландско рунтаво овчарско куче.

collier

- ['kalia] n 1. въглекопач, миньор; 2. въглищар; 3. кораб за транспортиране навъглища; моряк на такъв кораб.

colliery

- ['koliari] n каменовъглена мина (заедно с постройките наоколо).

colligate

- ['koligeit] v книж. 1. свързвам, обединявам, групирам; 2. обобщавам (факти и пр.).

collimate

- ['kalimeit] v геод. 1. поставям в линия; 2. насочвам, визирам.

collins

- ['kalinz] n разг. благодарствено писмо от гост след посещение. [] n вид студено алкохолно питие със сода, лимон и пр.

collision

- [kali^n] n 1. сблъскване, стълкновение, колизия; 2. прен. сблъсък, стьлкновение, противоречие (на идеи,. интереси и пр.) to come into ~ влизам в стьлкновение, сблъсквам се (with с); ~ course курс/тактика/поведение, водещо нeминyeмo до сблъсък.

collocate

- ['kolakeit] v нареждам, подреждам, настанявам, разполагам; съчетавам се (with с).

collocation

- [.kola'keiJn] n 1. разполагане, разположение; наставяне; място; 2. ез. словосъчетание.

collocutor

- ['kolskjote] n събеседник.

collodion

- [ka'loudian] n мед., фот. колодий.

collogue

- [ka' long] v 1. разговарям поверително (with с); 2. конспирирам, интригантствувам.

colloid

- ['kalaid] хим. 1. а колоидален, колоиден; 2. n колоид.

colloidal

- [ka' laidi] а хим. колоидален.

collop

- ['kolap] n парче, резен (особ. от месо).

colloquial

- [ka'loukwial] а разговорен, некнизковен.

colloquialism

- [ka'loukwializm] n израз/дума от разговорната/простонародната реч, нелитературна дума/израз.

colloquy

- ['kalakwi] n 1. разговор, разискване, (съ)беседване; 2. литературно произведение в диалогична форма. 3. цьрк. презвитериански църковен съд.

collotype

- ['kalataip] n печ. желатиново клише, фототипия.

collude

- [k3'lu:d] v заговорнича, конспирирам.

collusion

- [k3'lu:3n] n юр. тайно споразумение между привидни противнчци в ущърб на трета страна; to be/act in ~ with действувам в тайно споразумение с (в сьдебен процес).

collusive

- [ka'luisiv] а заговорнически; уреден чрез тайно споразумение.

collyrium

- [ka'liariam] n течност за промиване на очите.

collywobbles

- ['koliwabiz] n pi разг. 1. къркорене/куркане на червата; 2. болезнено присвиване на стомаха от страх.

colon

- ['koulan] n препинателният знак двоеточие. [] n анат. част от дебелото черво, колон.

colonel

- ['kainl] n полковник; ам. и командир на полк; ~ commandant бригаден командир.

colonel-in-chief

- ['ka:nlin'tfi;f] и полкови командир в британската. армия.

colonelcy

- ['ka:nalsi] n чин/звание/длъжност на полковник.

colonial

- [ka'lounial] в 1. колониален; С. Office ист Министерство на колониите в Англия; 2. ам. в стил от периода преди войната за независимост с Англия (за архитектура, мебели и пр.). [] n 1. жител на колония; 2. ам. войник от американската армия от периода на борбата за независимост.

colonialism

- [ka'lounializm] n 1. колониална система, колониализъм; 2. колониален израз/дума.

colonist

- ['kalanist] n 1. колонизатор; 2. заселник в колония.

colonization

- ['kolanai'zeiJn] и колонизиране; заселване.

colonize

- ['kalanaiz] v 1. колонизирам, заселвам (чужда страна): 2. ом. пол. преселвам временно (избиратели) в друг избирателен окръг.

colonizer

- ['kalanaiza] и 1. колонизатор; 2. заселник, поселник, преселник; 3. ам. пол. избирател, преселен временно в друг избирателен окръг.

colonnade

- [kola' neid] n 1. колонада; 2. дървета в редица; алея между дървета.

colony

- ['kalani] n 1. колония; 2. група заселници/временно живеещи някъде хора, колония; група хора с еднаква професия и пр., живеещи заедно; 3. биол. колония.

colophon

- ['kalafan] n печ. завършък на книга, библиографско каре; винетка/емблема и пр. на издателството/печатницата; from title-page to ~ от първата до последната страница: от началото до края.

colophony

- [ka'lafani] n хим. колофон.

color

- [] ам. colour.

coloration

- [kala'reiJn] n оцветяване, оцветеност, окраска.

coloratura

- [kalara'tuara] n 1. муз. колоратура; 2. ~ (soprano) колоратурен сопран.

colorific

- [.kala'rifik] а 1. оцветяващ, придаващ цвят; 2. прен. цветист, колоритен (за език, стил и пр.).

colossal

- [ka'losi] а 1. огромен, гигантски, колосален; 2. разг. забележителен, великолепен, възхитителен, блестящ.

colossus

- [ka'lasas] и (pi colossi [-sai] ) колос (и прен.).

colostomy

- [ka'lastami] и мед. оперативно отваряне на дебелото черво за образуване на изкуствен анус.

colostrum

- [ka'tostram] n млякото на бозайник през първите дни след раждането, коластра.

colounnan

- ['kAlaman] n {pi -men) търговец на бои.

colour

- ['kAla] n 1. цвят. краска, багра; man of ~ цветнокож, не бял човек; off ~ 1) не с обичайния си цвят; бледен; 2) неразположен, без настроение; 3) неприличен, нецензурен; out of ~ избелял (за плат и пр.), 2. боя, багрилно вещество, пигмент: прен. светлина, краска; to cast/put a false ~ on s.th. представям нещо в невярна светлина; some ~ of truth известна доза правдоподобност/истина; in o.'s true ~s в истинския си лик; box of ~s кутия с бои; to paint in bright/dark ~s рисувам/представям в светли/мрачни краски; to paint in troe/fasle ~s представям/изобразявам правдиво/невярно; 3. руменина, червенина; to lose ~ побледнявам, пребледнявам; to change ~ променям цвета на лицето си, пребледнявам, зачервявам се; to gain ~ зарозовявам, поруменявам; 4. обик. р1 знаме, флаг; to call to the ~s свиквам под знамената, мобилизирам; to come off with flying ~s прен. удържам пълна победа; постигам голям успех (в изпити и пр), to join the ~s нареждам се под знамената, постъпвам на военна служба; with the ~s на действителна служба в армията; to desert the ~s 1) воен. дезертирам; 2) прен. изоставям започната работа; to stand/stick to o.'s ~s оставам верен на принципите си, не отстъпвам; to nail o.'s ~s to the mast изразявам открито своето мнение/решение/становище и пр. и готовноетта си да ги отстоявам; to lower/strike o.'s ~ s предавам се, признавам се за победен; to sail under false ~s 1) мор. плавам под чудж флаг: 2) прен. представям се за нещо, коего не съм; измамник/самозванеп. съм; to show o.'s ~s разкривам истинските си намерения, разкривам картите си; 5. колорит; full of ~ цветист, колоритен (за стил и пр.), 6. предлог, претекст; прикритие; юр. външно/привидно основание; under the ~ of под предлог/под прикритието на; to give/lend ~ to потвърждавам истинността подкрепям, соча правдоподобността (на твьрдение и пр.); 7. муз. тембър; колорит; 8. вид, характер, особеноет, индивидуалност; to take o.'s ~ from/off подражавам на (някого), 9. pi цветна панделка/шапка/дреха и пр., носени като символ на училище/членуване в клуб/тим/партия и пр.; to get/win o.'s ~s бивам включен в спортен тим; 10. ом. мин. следа/частица от злато. [] v 1. оцветявам, обагрям; боядисвам; 2. прен. украсявам, изопачавам, пресилвам, преиначавам, преувеличавам; 3. добивам цвят; поруменявам, зачервявам се, изчервявам се (и с up).

colour bar

- ['kAla.ba:] n расова дискриминация.

colour line

- ['kAla.lain] colour bar.

colour scheme

- ['kAl3,ski;m] n съчетание на цветове при подреждане на стая/помещения/цветя и пр. в градина.

colour-bliminess

- ['kAte.blaindnis] n цветна слепота, далтонизъм.

colour-blind

- ['kAla.blaind] a, n страдащ от цветна слепота, далтонист.

colour-box

- ['kAlaboks] n изк. кутия с асортимент от бои.

colour-fast

- ['kAlafaist] а неизбеляващ, боядисан с трайни цветове.

colour-printing

- ['kAla.printil)] n цветен лечат, хромотипия.

colour-sergeant

- ['kAla.saic^ant] n воен. старши сержант на пехотна рота.

colourable

- ['kAlarabI] а 1. оцветим; 2. правдоподобен: приемлив, благовиден; 3. привиден; подправен; притворен, лъжлив.

colouration

- [] coloration.

colourcast

- ['kAl3,ka:st] n цветно телевизионно предаване.

coloured

- ['kAlad] 1. a \. цветен; оцветен, обагрен; highly ~ 1) ярък, колоритен, цветист; 2) преувеличен; изопачен, преиначен; силно повлияй; 3. цветнокож, особ. негьрски, чернокож; ~ man негър; II. и (р1 и без изменение) цветнокож, цветнокожи.

colourful

- ['kAlaful] а 1. цветист, ярък, колоритен; картинен; 2. весел, жив.

colouring

- ['kAlarir)] n 1. оцветяване; 2. цвят, окраска; колорит; protective ~ бот., эоол. защитна окраска; 3. цвят на лицето, тен; 4. багрило, оцветител, боя; 5. тембър; колорит; 6. влияние; 7. преиначаване.

colourist

- ['kAlarist] n изк. колорист.

colourless

- ['kAlalis] а 1. безцветен; блед; 2. безинтересен, вял; 3. безразличен; безпристрастен; неутрален.

colporteur

- ['k3lp3:t3] n уличен продавач на книги, особ. на библията и други религиозни книги.

colt

- [koult] n стар тип американски автоматичен револвер.

colter

- [] ам. coulter.

coltish

- ['koultiJ] а 1. весел, игрив; 2. неопитен.

coltsfoot

- ['koultsfut] и бо?п. подбел (Tussilago farfara).

columbarium

- [.kalam'bEariaro] n помещение с ниши в стените за съхраняване на урни, колумбарий.

columbine

- ['kalambain] n бот. аквилегия, кандилка.

column

- ['kolam] n 1. арх. колона; 2. нещо, наподобяващо колона; 3. воен., мор. (строй в) колона; to dodge the ~ разг. бягам/кръшкам/клинча от работа/задължение; 4. стълб (живачен, от дим и пр.)', 5. колона, графа; печ. шпалта; ~ of figures цифри, подредени в колона; newspaper ~ вестникарска колона/рубрика; our ~s, the ~s of our paper съдържанието на/материалите, поместени в нашия вестник; 6. прен. стълб, опора, поддръжка; 7. тех. лост, щанга; ~s of a machine стойка/рама на машина; control ~ ав. команден пост; stecring ~ щанга на кормилото.

columnar

- [ka'lAmna] а 1. колонообразен, стълбовиден; 2. напечатан/подреден в колона; 3. крепящ се на стълб/колона.

columned

- ['kalamd] а с колони.

columnist

- ['kalamnist] n журналист, водещ рубрика в списание/вестник.

colza

- ['kolza] n бот. рапица.

coma

- ['kouma] и мед. продължително състояние на унес/безсъзнание, кома; to slip into a ~ изпадам в кома. [] n (pi comae [-i:] ) l. бот. влакнест семенен придатък; 2. астр. глава (на комета), 3. фот. несиметрична аберация, кома.

comatose

- ['koumatous] а 1. мед. я безсъзнание, коматозен; 2. ам. летаргичен.

comb

- [kourn] n 1. гребен (за коса), to run the ~ through o.'s hair, to give o.'s hair a ~ сресвам се набързо; 2. чесало (за кон и пр.)-, 3. текст, чепкало, дарак; 4. гребен (на петел и пр.)-, 5. пчелна медна/восъчна пита; 6. било (на покрыв, планина)-, хребет; 7. гребен (на вьлна. планина). [] v 1. peuia, сресвам; разчесвам; 2. търся/претърсвам щателно, ровя, преравям; 3. воен. прочиствам, разчиствам (оком и пр.), 4. текст, разбивам/развлачвам/раздрънквам на дарак; 5. изчиствам с чесало (кон) (и с down); 6. разбивам се, пеня се (за вьлна); 7. ~ out 1) сресвам/разресвам с гребен; 2) прочиствам. разчиствам (от ненужны неща); отстранявам нежелани/негодни лица, провеждам чистка: 3) систематически нападам/претърсвам.

comb-out

- ['koum.aut] n прен. 1. прочистване, чистка (в организация, учреждение и пр.)-, 2. (полицейска) проверка; претърсване.

combat

- ['kambat] n 1. борба, битка, сражение, бой; single ~ единоборство, двубой; 2. attr боен, боеви; ~ mission бойна задача; ~ fatigue психическа травма/разстройство, вследствие на напрежение по време на сражение; ~ suit походна/бойна униформа. [] v сражавам се, бия се, боря се (неприятел, болеет, бедствие и пр.).

combatant

- ['kambatant] а боен, боеви; строеви; който се бие/бори/сражава; ~ value боеспособност; lions ~ хер. два изправени един срещу друг льва. [] n 1. боец, строевак; 2. воюваща страна; 3. поборник.

combative

- ['kambativ] а 1. воинствен; 2. свадлив, заядлив.

comber

- ['kouma] n 1. гребен за разчепкване на вълна; дарак, чепкало; 2. дълга пенеста вълна.

combination

- [.kambi'neiJn] n 1. комбиниране; комбинация; съчетание; ~ lock секретна брава (на каси, сейфове и пр.), in ~ съчетан, свързан; 2. мат. комбинация; 3. шахматна комбинация; 4. хим. съединение; 5. pi гащиризон; 6. мотоциклет с кош; 7. съюз, сдружение, обединение; 8. малък инструментален оркестър.

combination-room

- ['kambinei^n.rum] common-room (в Кеймбридж).

combinative

- ['kambinativ] в комбинационен, комбинаторен.

combinatorial

- [kombina'tairial] а мат. комбинаторен.

combine

- [kam'bain] v 1. обединявам (се); 2. комбинирам (се), съчетавам (се); смесвам (се), сливам (се); ~d operations съвместни действия/операции (и яоенни); хим. съединявам ее. ['kambain] n 1. тех. комбайн; 2. обединение, синдикат: тръст, концерн.

combing-wool

- ['koumio.wil] n дълговлакнеста вълна (за камгарни прежди, платове).

combings

- ['koumigz] n pi 1. дарачни отпалъци, дреб; 2. косми, изпадали при ресане.

combining form

- [kam'bainiq.faim] n ез. комбинативна форма на дума за образуване на словосъчетания (франко- за френско, теле- за телефонен и пр.)

combustible

- [kam'bAstibI] а 1. лесно запалителен/възпламеним; 2. прен. лесно възбудим, раздразним; сприхав. [] n 1. лесно запалително/възпламенимо нещо; 2. горивни материали, гориво, топливо.

combustion

- [karo'bAStJan] n 1. запалване; горсне, изгаряне; ~ chamber тех. камера на горенето; 2. химически процес с отделяне на светлина и топлина (окисляване и пр.), 3. прен. силно вълнение/възбуждение.

come

- [kAm] v (came [keim]; come) 1. идвам, дохождам; появявам се, пристигам; here he ~s ето го! идва! to ~ and go 1) идвам и си отивам, правя краткотрайни посещения: 2) краткотраен/преходен съм; not to know whether one is coming or going съвсем съм се объркал/развълнувал; his colour came and went той ту се изчервяваше, ту пребледняваше; after many years have ~ and gone след като изтекоха много години; she is coming 15 тя кара/скоро ще навърши петнадесетата си година; she will be 15 ~ May/~ Friday тя ще навърши 15 години идния май/следващия петък; do yon ~ my way? и ти ли си насам/по моя път? who ~s next? кой е на ред? чий ред е? кой следва? ~ and see/hear, etc. ела да видиш/чуеш и пр.: 2. случвам се, ставам, бивам; ~ what may 1) каквото и да се случи; 2) да става каквото ще; how ~? разг. как се случи/случва? как стана/става? защо? how did it ~ that... как стана така, че...; how did you ~ to break your leg? как се случи да си счупиш крака? how ~s it that the door is open? защо вратата е отворена? (now that 1) ~ to think of it 1) сега, като се замислям; 2) сега (изведнъж) си спомням; 3. образувам се, ставам, получавам се; churn till the butter ~s бий (млякото), докато се получи масло; I don't know what will ~ of all this не зная какво ще излезе/какъв ще бъде резултатът от всичко това; he has ~ to be a good rider той е станал добър ездач; 4. достигам (to до), възлизам, равнявам се (to на); her dress came to her ankles роклята достигаше до глезените и; her bill came to Ј10 сметката и възлизаше на десет лири; 5. разг. представям се за, разигравам роля на; you'd better not try and ~ the schoolmaster with me не се опитвай да ми разиграваш ролята на учител; she always tries to ~ the fine lady тя винаги се старае да се представи за изискана дама; to ~ it (rather/too) strong 1) прекалявам, не се спирам пред нищо; 2) преувеличавам; don't ~ it недей да важничиш, за да правиш впечатление; don't ~ that game остави/не прави тия работи; 6. в imp, exclam означава подкана, насьрчение или лек упрек, раздразнение: ~ , Ann, don't be cross! хайде, Ана, не се сърди! ~, now, don't be so foolish e, хайде не бъди толкова глупав; ~ it isn't as bad as that хайде, хайде (успокой се), не е чак толкова лошо; 7. излизам, оказвам се, ставам (в сьчет. с прилагателно), it ~s expensive/cheaper излизаскъпо/по-евтино; ~ easy ставам лесен; ~ right 1) оказвам се прав/верен/точен; 2) свършвам благополучно; ~ alive оживявам; ~ clear изяснявам се; ~ true осъществявам се, сбъдвам се; ~ loose разхлабвам се; ~ clean казвам си/признавам си всичко; изповядвам се; 8. вървя, напредвам; постигам; to ~ short of o.'s goal не достигам целта си; she came to be a hundred тя доживя до стогодишна възраст; the job is coming nicely работата върви добре; he has ~ a long way той много се издигна/напредна; 9. идвам като последица, причинен съм, произтичам (of от); no good will ~ of it нищо хубаво няма да излезе от това, no luuin can ~ of trying няма вреда да се опита; that's what ~s of being so much in a hurry виж/ето какво става от много бързане; 10. явявам се, намирам се, срещам се; on what page/under what heading does that ~? на коя страница/под какво заглавие се намира това? it ~s in (to) several sizes има го в няколко размера/ръста/номера (за модел и пр.), II. вулг. изпитвам оргазъм; a to ~ home 1) попадам (право) в целта; 2) засягам на болното място; ~ bell or high water при всички обстоятелства, каквото и да става; (as though, etc.) as they ~ разг. извънредно/крайно (жилав и пр.); to ~ to pass ставам, случвам се; that doesn't ~ within my duties това не е/нс влиза в (кръга на) мойте задължения; life to ~ бъдещият/по-нататъшният живот; in the years/months/days to ~ през идните/бъдните/следващите години/месеци/дни; he had it coming to him хак му е, тъй му се падаше, търсеше си го; to ~ the bully over s.o. тиранизирам някого; everything ~s to him who waits поел. с търпение всичко се постига, търпение-спасение; pleasure to ~ предстоящо/предвкусвано удоволствие, come about 1) случвам се, ставам; 2) появявам се, възниквам; произлизам; 3) осъществявам се; 4) сменям си посоката (за вятьр ); 5) мор. обръщам другия борд (кьм вятьра), come across 1) минавам през, пресичам; 2) срещам/намирам случайно, натъквам се на, откривам, попада ми; 3) si. давам нещо, коего ми искат/което дължа; 4) si. съгласявам се да призная/да дам сведения; 5) изпъквам, като правя впечатление на (as); come after 1) домогвам се до; 2) вървя по дирите на, следвам; преследвам; 3) погвам; come again 1) идвам отново, връщам се; 2) si. повтарям нещо казано/направено; come against 1) вървя/идвам срещу; 2) блъскам се/удрям eft в; попадам на; come along 1) идвам, отивам (with с), сьпровождам: 2)imp ела! лайде! бързай! побързай! идвай!; 3) напредвам, развивам се; 4) (по)явявам се, представям се (за случай и пр.)', 5) съгласявам се; come around 1) come round; 2) ам. идва ми мензисът (обик. след закьснение), come at 1) достигам до; добирам се до; 2) нахвърлям се върху, нападам; come away 1) изваждам се, излизам, откачам се, отчупвам се; отделям се, откъсвам се; 2) оставам (with с) (впечатление и пр.), come back 1) връщам се, възвръщам се (to към); 2) идвам да себе си; 3) идвам в ума, изплувам в паметта; his ^ords caшe back to me спомних си думите му; 4) отвръщам рязко/троснато; si. връщам си го; 5) възвръщам си (загубено положение, ранг и пр.); come by 1) минавам; наминавам (край), навестявам (някого), 2) достигам; получавам/сдобивам се случайно с; how did yon ~ by your new car? как сесдоби с новата си кола? to ~ by o.'s death намирам смъртта си; how did you ~ by tbat cut? как се поряза така? come down 1) слизам; to ~ down off o.'s white horse ставам по-скромеи/смирен; 2) приземявам сe, кацам (за самолет и пр.), 3) падам, изливам се (за дьжд и пр.), 4) достигам (to до); her hair came down to her shoulders косата и достигаше до раменете; 5) бивам повален (за дьрво и пр.)-, руша се, разрушавам се (за сграда и пр.), 6) разболявам се, лягам болен; 7) понижавам/загубвам общественото си положение; западам (~ down in the world); понижавам се, спадам (за цени и пр.)', 8) предавам се/преминавам по традиция/наследство; 9) идвам в провинцията; 10) свеждам се (to до); II) принизявам се (до ниво); to ~ down to doing s. th. принуждавам се/стигам дотам да направя нещо; 12) to ~ down on/upon критикувам остро, скастрям, наругавам; 13) to ~ down on s.o. for s.th. разг. искам/язисквам от някого незабавно да направи нещо; 14) to ~ down on s.th. спирам се на/избирам нещо; решавам в полза на нещо; 15) to ~ down (with) плащам, давам (пари), to ~ down handsomely давам/раздавам щедро; 16) идвам на себе си, освобождавам се от действието на наркотик; when/if yon ~ down to it в крайна сметка, в края на краищата; come forth = come forward 1; cone forward 1) излизам напред; издигам се; to ~ forward as a candidate а) поставям кандидатурата си; б) предлагам услугите си, поставям се на разположение; 2) явявам се; 3) изпъквам (за образ), come from произхождам/произлизам от; произтичам/идвам от; come in 1) влизам; ~ right in! разг. влизайте! заповядайте! 2) идвам на мода; появявам се/установявам се като мода/практика; добивам широко разпространение; 3) започвам, настъпвам (за година, ден и пр.); 4) надигам се, прииждам (за прилив)-, 5) явявам се (на пазара и пр.)', 6) пристигам; постъпвам (за резултати от избери и пр.), 7) бивам избран; идвам на власт; 8) изниквам, явявам се, играя известна роля; намесвам се, участвувам/влизам в ролята/функцията си и пр.; that's just where the mistake ~s in точно тук се явява/е грешката; where do I ~ in? каква e моята роля/участие/място/дял? какво общо имам аз с това? 9) оказвам се (в сьчет. с прилагателно), to ~ in handy/useful идвам на място, влизам в работа, послужвам; to ~ in first/second излизам пръв/втори; to ~ in last оказвам се на последно място; 10) започвам да ставам (в сьчет. с прилагателно), it's coming hi chilly времето се захладява; 11) муз. встъпвам; 12) to ~ in for разг. получавам (наследство, дял и пр.), навличам си, спечелвам си (омраза и пр.)-, ставам/обект съм на (критика, мьмрене, похвала и пр.)'. cone into 1) влизам в; ~ into being възниквам, появявам се; ~ into force влизам в сила/действие; would you like to ~ into it? искате ли да вземете участие? to ~ into position воен. заемам позиция; 2) наследявам (имот, пари), come near приближавам се; to ~ near perfection достигам почти до съвършенство; he came near to killing himself той за малко/едва не се уби; come of ставам; произлизам/произтичам от; she ~s of a good family тя произхожда от добро семейство; no harm can ~ of trying няма вреда да се опита; what will ~ of him? какво ще стане с/от него?; come off 1) слизам от, напускам (короб и пр), ~ off your, high horse/your perch разг. не се надувай, недей да важничиш/вириш нос; to ~ off with honour излизам/отивам си/напускам с чест; 2) излизам, изчезвам, загубвам се (за петно и пр), 3) полепвам се (on по) (за боя, червило и пр)-, the paint will ~ off on yon ще се изцапаш от боята; 4) откъсвам се, откъртвам се, падам (за мазилка и пр.), изваждам се, отлелям се, откачам се (за дрьжка и пр.). 5) излизам/оказвам се сполучлив. ставам (за опит, сделка и пр): 6) състоявам се. провеждам се: when does the concert ~ off? кога ще се състои концертът? 7) минавам, отървавам се (леко, евтино и пр): she came off with a few bruises тя се отърва само с леки контузии: to ~ off well/incky/badly, etc. имам/нямам успех/късмет; everything ~ soft all right with him на него винаги му върви: the performance came off badly представлението мина лошо; to ~ off worst не успявам. губя: to ~ off it спирам да говоря/върша глупости: преставам да се превземам/надувам и пр.: ~ off it! риз/. я стига!come on 1) настъпвам, започвам (за време, пристьп и пр.), when the wind ~s on to blow когато задуха вятърът; 2) вървя, раста, развивам се, напредвам; подобрявам формата си; 3) настъпвам, напредвам; нападам; 4) появявам се, излизам, идва ми редът да изляза и пр.; ставам, провеждам се, състоя се; the case ~s on for trial делото излиза за разрлеждане; Hamlet is coming on again отново щс дават Хамлет; 5) (по)явявам се, виждам се, чувам се (по телевизия, радио, телефон и пр): 6) проявявам се, проличавам; 7) бивам обявен/оповестен; 8) imp за повикване, подканa и пр. хайде! ела! побързай! давай! карай! за изразяване на недоверие хайде де! предизвикателство ха де! я де! come out 1) излизам; 2) излизам наяве, появявам се (в печата, обществото и пр.), дебютирам (на сцената и пр), разкривам се, узнавам се; проявявам се, проличавам; показвам се; 3) за листа, пьпки, цветове. цветя развивам се, напъпвам, (раз)цъфвам; 4) обявявам стачка, стачкувам; 5) падам, опалам (за коса и пр): изтривам се, пущам (за боя), избелявам (за цвят), излизам, изчиствам се, изчезвам (за петно), 6) изказвам се, обявявам се; to ~ out strong изказвам се решително и открито; проявявам щедрост; 7) излагам, съобщавам (факти), to ~ out with правя публично достояние; излизам с (предложение за нещо), казвам/признавам неочаквано, изтърсвам (нещо): 8) излизам/класирам се (прьв, последен и пр. - в изпит, сьстезание и пр.): 9) излизам (за сметки, пасианс и пр.), 10) излизам («а снимка): II) излизам, свършвам, приключвам; it wffl ~ out all right in the end ще се оправи, ше свърши добре, ще се уреди; ~ out of that! разг. остави тези приказки/работи! стига бе! come over 1) идвам, пристигам; 2) наминавам, отбивам се; 3) преминавам на/към; постепенно ставам; it came over dark/chilly, etc. постепенно се стъмни/захлади и пр.; 4) предавам се (за звук, светлина и пр.), 5) преминавам на другата/отсрещната/обратната страна; прен. оставям се да ме убедят; скланям; 6) обвземам, обхващам; усещам; what's ~ over him? какво му стана? какво го прихвана? to ~ over lunny/queer/dizzy чувствувам се недобре/неразположен/замаян, to ~ over sleepy доспива ми се: a fear came over me обвзе ме страх: 7) правя, създавам впечатление (as/to be на/че съм), come round 1) наминавам, отбивам се. навестявам; 2) идвам на себе си, съвземам се (след пршадьк и пр.); оправям се. подобрявам се: I hope things will ~ round надявам се. че всичко ще се оправи; 3) ставам развивам се; things didn't ~ round as they were expected нешата не се развиха така, както се очакваше; 4) заобикалям, избикалям; 5) идвам отново (за годишно време. празчик и пр.), връщам се отново (to към - тема и пр.); 6) лавирам (за короб); променям посоката си (за вятьр)', преч. променям възгледите/становището си; he has ~ round той се съгласи/склони; 7) стигам, пристигам. достигам (to в, до); 8) връщам се там, откъдето съм тръгнал; come through 1) пристигам; идвам: 2) пристигам, постъпвам. получавам се (по канален ред); 3) прониквам: ам. достигам крайна цел; 4) чувам се, долавям се (по радио, телефон и пр.), предавам се (за вест, сигнал и пр.), 5) ам. получавам връзка (телефонча и пр.)', 6) преживявам благополучно нещо, оцелявам; преминавам през изпитания; изкарвам, съвземам се от (болеет и пр.), свършвам/завършвам нещо успешно; ам. si. лавам/правя това, което се иска/очаква; ам. признавам си; 7) виждам се, проличавам, изпъквам: s.th. ~s through to me нешо ми се изяснява, става ми ясно: 8) осыцествявам ее, ставам факт: 9) прониквам, избивам (за вода. влага и пр.), come to 1) стигам/достигам до: 2) равнявам се/възлизам на (за сметка и пр.); it ~s to this накратко с една дума (казано), това означава; if it ~s to that ако случаят е такъв, ако се стигне до това, ако потрябва, ако стане нужда; 3) свестявам се, идвам на себе си; 4) идвам до, пристигам в: to ~ to hand намирам се наблизо, под ръка съм, попадам някому; получавам се, пристигам (за кореспочдечция); to ~ to o.s./to o.'s senses идвам в съзнание: идвам на себе си, овладявам се; to ~ to a stop/halt спирам; to ~ to the point/push идвам до решителния момент, заговорвам по същината на въпроса; to ~ to (с inf, ger) достигам до положение да, започвам да; when she came to count her money she found she was one pound short когато започна да брои парите си, тя видя, че не и стига/че и лнпсва една лира: when I ~ to know him better когато го опозная по-добре; it came to be regarded as ... на това започна да се гледа като...; if it ~s to building... ако работата дойде до строеж...; come under I ) спадам към (додена категория и пр.), 2) намирам се/попадам под (власт, влияние и пр.), come up 1) (из)качвам се; 2) никна, пониквам, израствам; преч. изниквам, възниквам; to ~ up for discussion ставам тема на разговор/предмет на обсъждане; 3) идвам, приближавам се (to до); coming up разг. готов за сервиране (за ядече и пр.), 4) идвам от по-малко селище/училище: 5) постъпвам в университет; 6) идвам, появявам се; the generation coming up подрастващото поколение; 7) издигам се; to ~ up to достигам нивото/качеството на, изравнявам се с; to ~ up to scratch разг. достигам изисквания стандарт; 8) надигам се, напирам (за чувства), 9) изпъквам, откроявам се (за цвят и пр.), 10) излизам на мода, ставам моден; 11) юр. идвам/явявам се пред съда; бивам насрочен (за дело); 12) to ~ up against сблъсквам се с, блъскам се о; 13) to ~ up with настигам, застигам, изравнявам се с; намирам, предлагам (идея, решение и пр.), излизам с предложение; come upon 1) натъквам се/попадам на; намирам/срещам неочаквано; 2) обвземам, обхващам (за чувство), it came upon me that почувствувах, че; 3) Идвам неочквано: нападам, връхлитам (за чещастие и пр.), an idea came upon me хрумна ми една идея; 4) предявявам/идвам с искане; 5) в тежест/бреме съм на (чякого); come with вървя (неразделно) с, съпътствувам (неизбежно) (за неща).

come-and-go

- ['kAman'gou] n 1. постоянно движение насам-натам; 2. attr постоянно сменящ се; случаен; преходен.

come-at-able

- [kAm'aetabI] а разг. достъпен, достижим.

come-back

- ['kAmback] n 1. разг. успешно възвръщане към минала слава/популярност и пр.; 2. разг. рязък отговор, възражение; духовит/остроумен отговор; 3. обезщетение; отплата.

come-down

- ['kAmdaun] n разг. понижение в ранг; крах, провал: деградиране; унижение.

come-hither

- [kAm'hiSa] а разг. примамлив, съблазни- телен. изкусителен, изкушаващ.

come-on

- ['kAman] n si. 1. мошеник, измамник; 2. примамка, уловка (за разпродаваче на стоки и пр.), 3. дребна прибавка към покупка от продавача.

comedian

- [ka'mildian] n 1. автор на комедии: комик; 2. артист, изпълняващ комични роли; комик: 3. несериозен човек: комедиант.

comedienne

- [ka,mi:di'en] n фр. 1. актриса, изпълняваща комични роли; 2. комедиантка.

comedy

- ['kamidi] n комедия; ~ of manners лит. салонна комедия, комедия на нрави; as good as a ~ цяла комедия, истински фарс.

comeliness

- ['kAmlinis] n миловидност; хубост, красота.

comely

- ['kAmli] а миловиден; хубавичък, с приятна външност.

comer

- ['kAma] n 1. (ново)пристигнал, (ново)дошъл; first ~ този, който е дошъл/пристигнал пръв; първият срещнат; all ~s всички кандидати/претенденти; 2. ам. разг. обещаващ/бързо напредващ човек; ~s and goers пристигаши и заминаващи.

comestible

- [kam'estibi] n обик. р1 хранителни/съестни продукти.

comet

- ['komit] n астр. комета.

cometary, cometic

- ['komitari, ka'metik] а астр. кометен.

comeuppance

- [.kAin'Apsns] п ам. заслужено наказание; възмездие, отплата.

comfit

- ['kAmrit] n pi захаросани ядки/плодове; бонбони.

comfort

- ['kAmfat] n 1. утеха, утешение, разтуха; облекчение, успокоение; нещо, действуващо успокоително; to give ~ успокоявам, утешавам; ободрявам; to take ~ успокоявам се, разтушавам се; 2. доволство; добро самочувствие/физическо състояние; 3. удобства, охолство, комфорт; 4. помощ, подкрепа; 5. ам. юрган; a creature's ~s материални блага; хубаво ядене и пиене. [] v 1. утешавам, успокоявам; облекчавам: ободрявам; 2. помагам.

comfort station

- ['kAmrat.steiJn] n ам. обществена тоалетна.

comfortable

- ['kAmfotabl] а 1. удобен, уютен, комфортен; охолен; 2. успокоителен, утешителен; 3. спокоен; облекчен; 4. прост, непретенциозен; 5. достатьчен; 6. приятен, мил, благ.

comfortably

- ['kAmfatabli] adv 1. удобно; приятно; 2. достатъчно; to be ~ off заможен съм, обезпечен съм; живея охолно.

comforter

- ['kAmfeta] и 1. утешител; the C. Светият Дух; 2. дълъг плетен вълнен шал (за врат), 3. ам. топла завивка, юрган: 4. каучуково биберонче.залъгалка.

comfortless

- ['kArnfatlis] а 1. неудобен: 2. мрачен, безрадостен, неутешим.

comfrey

- ['kAmfri] n бот. черен оман, зарасличе (Symphytum).

comfy

- ['kAmfi] разг. comfortable.

comic

- ['kornik] a 1. комичен, комедиен; шеговит; ~ writers автори на комедии; 2. смешен, хумористичен, забавен. [] a 1. разг. comedian 2, 3; 2. ам. кинокомедия; 3. ам. хумористично списание/ вестник/ страница/ подлистник; 4. pi разг. хумористична/приключенска история в картинки.

comic strip

- ['kamik.strip] comic 4.

comical

- ['kamiki] а 1. смешен, комичен, забавен; шеговит; 2. странен, особен, чудат.

comicality

- [kami'kaeliti] n комичност, комедийност; чудатост.

coming

- ['kAmir)] n приближаване, доближаване, идване, пристигане the Second C. рел. второто пришествие; ~ of age навършване на пълнолетие.

coming-out

- ['kAmiQ.aut] n 1. дебют (на сцената, в 06ществото и пр.)', ~ party бал в чест на млада девойка при въвеждането и в обществото.

comings

- [] а 1. идващ, настъпващ, приближаваш; идущ, бъден, бъдещ; the ~ generations идиите поколения; 2. многообещаващ, надежден; 3. придобиваш важност/значение/широко разпространение и пр.

comintern

- ['kamintain] n (третият) Комунистически интернационал.

comitadji

- [kami'tac^i] n комитаджия.

comity

- ['kamiti] n вежливост, учтивост, любезност; ~ of nations приятелски отношения между държави, основани върху взаимната изгода и зачитане на суверенитета.

comma

- ['kama] n 1. запетая; inverted~s кавички; 2. муз. интервал, пауза; 3. ~ bacillus мед. бацил. причинител на азиатската холера, холерен вибрион.

command

- [k3ma:nd] к 1. заповядвам. давам заповед(и); to ~ silence заповядвам да се пази тишина; 2. командувам, управлявам; 3. господствувам над, владея, контролирам; 4. издигам се над, доминирам; the hill ~s a good view от хълма се разкрива хубава гледка; 5. воен. държа позиция, държа под обстрел; 6. разполагам с, имам на раэположение; разпореждам се с; to ~ a large vocabulary зная много думи, ямам богат речник; to ~ the services of ползвам се от услугите на; yours to ~ на Ваше разположение/на Вашите услуги съм; 7. налагам. вдъхвам, внушавам. заслужено получавам (почит, симпатия, сьчувствие и пр.)-, 8. контролирам, сдържам, задържам. възпирам; to ~ o.s. владея се; 9. искам, изисквам. [] n 1. заповед, команда; at the word of ~ при дадена команда; 2. командуване; to be in ~ of (a unit, etc.) командувам (част и пр.); under ~ of командуван от; at (o.'s) ~ на разположение/на услугите (на); to take ~ of поемам командуването на; 3. военновъздушна част/единица, ято; военна част; fighter ~ изтребителна авиация: 4. господство, власт; разполагане, владеене; to have a good ~ of a language владея добре език; 5. военен окръг; 6. C. Paper кралско послание/документ до парламента.

command module

- [ka'ma:nd,madju:l] n контролна кабина в космически кораб; командна част от многостепенна ракета.

command night

- [ka'ma:nd,nait] command perfomance.

command performance

- [ka'ma:ndper'fa:mans] n 1. изпълнения по желание на слушателите (по радио и пр), 2. представление по искане на държавен глава.

command-in-chief

- [ka'ma:iidin't.ri:f] n главно командуване.

commandant

- [.kaman'daent] n началник, командир; комендант.

commandeer

- [.kaman'dia] v 1. реквизирам; 2. набирам принудително (войници)', 3. разг. присвоявам си, задигам.

commander

- [ka'mainda] n 1. командир, началник; главнокомандуваш (армия)', водач, ръководител (на експедицин и пр.)', 2. мор. капитан III ранг; командир на флотилия; 3. голям дървен чук.

commander-in-chief

- [ka'ma:ndann'tri:f] n 1. главнокомандуващ/командуващ армия; 2. мор. началник на флота.

commanding

- [ka'ma:ndir)] а 1. командуваш: 2. доминиращ; внушителен; високопоставен; ~ eminence доминирашо възвишение.

commandment

- [ka'maindmant] n (безусловна) заповед; декрет; the Ten C.s библ. десетте божи заповеди.

commando

- [ka'ma:ndou] n 1. военна част, отряд, команда; 2. отряд за диверсионни акции; 3. боец от десантен отряд.

commemorate

- [ka'memareit] v 1. празнувам, отбелязвам (годишнина)-, 2. ознаменувам (сьбитие), почитам (пиметта ни), 3. служа за възпоминание (за статуя и пр.).

commemoration

- [ka.merna'reiJn] n 1. празнуване, чествуване (на годишнина), възпоминание; in ~ of в памет на: C. (Day) годишно тържество на Оксфордския университет в памет на основателите му; 2. цьрк. поменуване.

commemorative

- [ka'memarativ] а възпоменателен.

commence

- [ka'mens] r почвам, започвам, слагам начало на.

commencement

- [ka'mensmant] n t. започване; начало; 2. годишен акт в учебно заведение.

commend

- [ka'mend] v 1. предавам, поверявам (to на); 2. хваля, похвалвам; говоря благоприятно за, препоръчвам; highly ~ed competitor състезател, получил отличие/похвала в конкурс и пр.; 3. ост. предавам поздрави, поздравявам; ~ me to В. поздрави Б. от мен (и upon.), 4. reft харесвам се, нравя се, приемлив съм (to на, за): will the book ~ itself to the reader? ще се хареса ли книгата на читателя?

commendable

- [ka'mendabi] а 1. похвален, достоен за похвала; 2. препоръчителен.

commendation

- ['kamen'dei,fn] n 1. одобрение, похвала; 2. препоръка:

commendatory

- [ka'mendatari] a 1. похваляващ; 2. препоръчителен.

commensal

- [ka'mensi] n 1. сътрапезник; 2. биол. паразит; растение/животно, което е в симбиоза с друг организъм; 3. altr паразитен; живеещ в симбиоза (за растение, животно).

commensurable

- [ka'menJarabI] а 1. съизмерим (with, to с); 2. пропорционален, съразмерен.

commensurate

- [ka'mcnJarit] а 1. съизмерим (with, to с): 2. пропорционален (to на); 3. съответен, съответствуващ.

comment

- ['kament] n 1. бележка, забележка; мнение, коментар; критика, преценка; no ~ разг. нямам какво да кажа по въпроса; 2. обяснителна бележка към текст, анотация: коментарии; коментар: 3. приказки, клюки. [] v 1. изказвам мнение, правя критически бележки, коментирам (on по); тълкувам, обяснявам; 2. правя обяснителни бележки, съставям коментар (on към).

commentary

- ['kamantari] п 1. обяснение; коментар; рад., телев. репортаж; 2. кино дикторски текст.

commentate

- ['komanteit] v правя текущ коментар на (събитие, сьстезание и пр.).

commentator

- ['komenteita] n 1. рад.. телев., жур. коментатор; 2. съставител на коментар; тълкувател.

commerce

- ['k3m3:s] n 1. търговия (особ. в голям мащаб); 2. ост. сношения; общуване.

commercial

- [^'тэ:Л] а 1. търговски; лак).. телев. издържащ се от реклами; ~ broadcasting предавания, включващи много реклами в програмите си; ~ college/school търговски техникум/училище; 2. натурален, нерафиниран (за химикал и пр.). [] n 1. разг. телев., рад. реклама/търговско съобщение. вмъкнато в предаванията; 2. търговски пътник.

commercialism

- [ka'maiJalizm] n 1. комерчески дух/методи/институции; 2. комерческа практика, търгашество.

commercialize

- [ka'maiJalaiz] v 1. поставям на търговски начала; 2. придавам комерчески дух на; 3. използувам за търговски цели.

commination

- [,k3mi'neiJn] n цьрк. изобличаване на грешници. заплашване с божие наказание/възмездие.

comminatory

- ['kaminatari] а главно рел. заплашителен, изобличителен.

commingle

- [ka'miogi] v смесвам (се), измесвам (се) в едно цяло.

comminissioned

- [ka'miJnd] а 1. упълномощен, оторизиран; 2. воен. произведен.

comminute

- ['kaminjut] v 1. натрошавам/разтрошавам на дребно; 2. разделям на части, раздробявам (земя, имущество и пр.), 3. ам. стривам на прах; пулверизирам.

commiserate

- [ka'mizareit] v съчувствувам; изказвам съчувствия/съболезнования/съжаления (with на).

commiseration

- [ka,misa'reiJ'n] n (изказване на) съжаления/съчувствия/съболезнования.

commiserative

- [ka'mizarativ] а съчувствен, състрадателен.

commissar

- [kami'sa:] nрус. комисар.

commissariat

- [komi'seariat] n 1. воен. интендантство; продоволствено снабдяване; хранителни припаси: 2. рус комисариат.

commissary

- ['kamisari] n 1. помощник, пълномощник, представител, делегат; 2. ам. супермаркет за продоволствие на военнослужещи; 3. воен. интендант; 4. ам. ресторант в киностудио и пр.; 5. цьрк. заместник/пълномощник на епископ.

commission

- [ka'rniJn] n 1. пълномощие; упълномощаване; пълномощно; 2. възложена работа/задача; заповед, нареждане, предписание; 3. комисия; 4. писмена заповед за производство в офицерски чин; 5. офицерска длъжност/чин; to resign a ~ подавам оставка (за офицер); 6. комисиона; ~ agent комисионер; 7. извършване на грях/престъпление и пр.; in ~; out of ~ за боен короб в употреба, зареден и готов за пътуване; излязъл/изваден от употреба, в неизправност; влязъл в резерва. [] v 1. упълномощавам; 2. назначавам на длъжност; 3. давам нареждане, възлагам, поръчвам; 4. мор. подготвям за влизане в действие; 5. назначавам капитан/екипаж на кораб.

commissionaire

- [ka.miJa'nsa] n 1. униформен портиер (на хотел, театьр и пр.)', 2. разсилен, хоп.

commissioner

- [ka'miJana] n 1. член на (кралска) комисия; 2. специален пълномощник, комисар; 3. лице, натоварено с някаква мисия; High C. представител (на страна) с висок ранг.

commissure

- ['kamisjua] n анат. връзка, съединение: става; място на съединяване, комисура.

commit

- [ka'mit] v (-tt-) 1. предавам на съхранение и пр., поверявам (to на); ~ to memory запомням, научавам наизуст; 2. давам, предавам (на сьд и пр.), to ~ to battle хвърлям в битка/сражение; to ~ to the ground погребвам; to ~ to paper/writing отбелязвам си, записвам: 3. предавам законопроект и пр. (на комисия); 4. извършвам (грешка, престьпление и пр.); to ~ suicide самоубивам се, 5. изпращам в затвор/психиатрия и пр.; 6. воен. предавам на съда; 7. излагам (се) на риск, въвличам (се), обвързвам (се), заангажирвам (се); to ~ o.s. поемам (опасно) задължение/отговорност.

commitment, committal

- [ka'mitmant, ka'miti] n 1. предаване, поверяване; 2. изпращане в затвор/психиатрия и пр.; 3. заповед за изпращане в затвор; 4. извършване на престъпление/грешка и пр.; 5. задължение, ангажимент, отговорност, обвързване.

committee

- [ka'miti] n 1. комитет; комисия; Peace C. комитет за защита на мира; С. (of the whole House) парл. пленум за обсъждане на законопроекти; Parliamentary С. парламентарна комисия; checkup ~ ам. ревизионна комисия; to be on the ~ член съм на комисията/комитета; to sit on a ~ заседавам; 2. ръкодовдство на клуб; 3. attr на комитет/комисия (за заседание, решение и пр.). [komi'ti:] n юр. опекун, наставник.

commixture

- [ka'mikstJa] n смесване; смесица, смес.

commode

- [ka'moud] n 1. нисък скрин, шкаф; 2. нощно гърне, пригодено за сядане върху стол и пр.; 3. подвижен умивалник.

commodious

- [ka'moudias] а широк, просторен (за кьща, шкаф и пр.).

commodity

- [ka'maditi] n търговски артикул, стока за широко потребление; р1 стоки; ~ production производство на стоки за широко потребление; C. Dealings/Exchange стокова борса.

commodore

- ['kamada:] n 1. старши капитан на търговски флот; ав. командир на ескадра; 2. председател на яхтклуб; 3. комодор.

common

- ['koman] а 1. общ, съвместен; the C. Market Общият пазар, Европейската икономическа общност; ~ divisor/factor мат. общ делител; ~ multiple мат. общ множител, общо кратно; 2. обществен, публичен; ~ land общинска мера; 3. обикновен, (широко) разпространен, често срещан; обичаен; ~ law юр. обичайно право; ~-law marrige брачно съжителство без сключване на брак; 4. обикновен, прост; елементарен; the ~ people обикновените/простите хора; ~ soldier редник, обикновен войник; ~ noun грам. нарицателно име; ~ measure/time муз. вид такт (особ. 112 и 414), ~ measure/metre проз. вид ямбическо четиристишие; 5. прост, груб; вулгарен; as ~ as dirt съвсем прост, прост като фасул. ['kЈmъn] n 1. обща/общинска земя, мера; неоградена/необработвана земя; 2. юр. право на ползване на чужди пасища/води и пр.; 3. = common sense; 4. in ~ заедно, общо, съвместно; in ~ with (също) като/както; to have nothing in ~ (with) нямаме нищо общо, по нищо не си приличаме (с); out of the ~ необикновен, необичаен, особен; nothing out of the ~ нищо особено/забележително.

common carrier

- ['kЈmъn,kaeriъ] n частно лице/предприятие, което извършва превоз на хора/стоки и пр.

common sense

- ['kЈmъn,sens] n здрав разум, благоразумие.

common-room

- ['kЈmъnrum] n обща всекидневна в пансион/колеж и пр. за преподаватели/студенти и пр.; учителска стая.

commonage

- ['kЈmъnidj] n 1. право на паша в общинска земя; 2. = commonalty 1.

commonality

- [kЈmъ'naeliti] n сходство, прилика, общи черти.

commonalty

- ['kЈmъnъlti] n 1. обикновените хора/граждани; общата маса, масите; простият народ; 2. (членската маса на) организация.

commoner

- ['kЈmъnъ] n 1. човек, който няма наследствена благородническа титла; обикновен гражданин; 2. студент, който не получава финансова помощ в университет/който учи на свои разноски.

commonly

- ['kЈmъnli] adv обикновено.

commonness

- ['kЈmъnnis] a 1. (голяма) разпространеност; 2. обикновеност, баналност; 3. простащина; вулгарност.

commonplace

- ['kЈmъnpleis] n 1. известен/често цитиран пасаж; 2. изтъркана тема; банална фраза; глупава/ плоска забележка. ['kЈmъnpleis] а обикновен, всекидневен; безинтересен, изтъркан, банален; прост.

commonplace-book

- ['kЈmъnpleis,buk] n бележник/тетрадка за вписване на известни цитати/интересни пасажи и пр.

commons

- ['kЈmъnz] n pl 1. третото съcловие, народът; 2. the (House of) C. Камарата на общините; 3. провизии, храна; дажби; порция ядене (главно в университетите в Оксфорд и Кеймбридж), short ~ оскъдна храна/дажба/дневна храна.

commonsensical

- [kЈmъn'sensikl] а (благо)разумен.

commonweal

- ['kЈmъnwi:l] n 1. общото/общественото благо; 2. ост. = commonwealth.

commonwealth

- ['kЈmъn,welҐ] n 1. държава; република; the C. английската република проз времето на Кромуел; 2. обединение на група държави/щати; the (British) C. (of Nations) (Бритaнската) общност на (народите); 3. федерация, сдружение, общност.

commotion

- [kъ'moushn] n 1. вълнение, възбуждение; 2. объркване, смущение; сътресение (нервно, мозьчно и пр.); 3. безредици, размирици; суматоха; бунт.

communal

- ['kЈmjunl] а 1. общ, обществен, колективен, комунален; 2. за общо ползване; 3. характерен за комуна.

communalism

- ['kЈmjunъlizm] n система от общини със самоуправление.

commune

- [kъ'mju:n] v 1. общувам тясно; беседвам задушевно (with с); 2. ам. цьрк. вземам причастие, причестявам се. ['kЈmju:n] n 1. комуна; 2. задружно живеене на комунални начала; 3. the (Paris) C. Парижката комуна; 4. община (административна единица).

communicable

- [kъ'mju:nikъbl] а 1. който може да се предава/съобщава/споделя; 2. заразен; прихватлив; 3. ам. общителен, разговорлив.

communicant

- [kъ'mju:nikъnt] n 1. цьрк. лице, което (редовно) се причестява; 2. доносник; информатор. [kъ'mju:nikъnt] а свързващ.

communicate

- [kъ'mju:nikeit] v 1. съобщавам, предавам (новина, информация и пр.); споделям; разменям; 2. физ. предавам (топлина, движение и пр.) (to на); 3. свързвам се, съобщавам се (with с) (и за стаи, дворове, шосета и пр.); 4. предавам, разнасям (болеcт), заразявам; 5. във връзка съм, сношавам се, общувам (with с); 6. цьрк. причестявам се.

communication

- [kъ,mjuni'keishn] n 1. съобщение; съобщаване; връзка; 2. рl съобщителни средства (пьтища, железници, телефони и пр.); 3. воен. рl съобщения, комуникации; 4. (технология на) предаване на информация; 5. свързване (на помещения и пр.); 6. attr съобщителен, комуникационен; ~ cord жп. внезапна спирачка (в купе).

communicative

- [kъ'mju:nikъtiv] а 1. отворен; прям; общителен, разговорлив; 2. съобщителен, свързващ, комуникационен.

communicator

- [kъ'mju:ni'keitъ] n 1. лице, което съобщава/свързва; 2. тех. комуникатор; тел. отправителен апарат, предавателен механизъм.

communicatory

- [kъ'mjunikъtъri] а съобщителен; носещ информация (за писмо и пр.).

communion

- [kъ'mju:niъn] n 1. участие; 2. общуване, взаимност; тясна дружба; духовна връзка; сродство на мисли и чувства; 3. размяна на мисли, беседване; 4. организирана хомогенна религиозна група; 5. цьрк. причастие; 6. адм. община, общност; 7. attr за/на причастие.

communique

- [kъ'mju:nikei] n фр. официално съобщение, комюнике.

communism

- ['kЈmju:nizm] n комунизъм.

communist

- ['kЈmju:nist] n 1. комунист; 2. attr комунистически.

communistic

- [kЈmju:'nistik] a 1. проповядващ/подкрепящ комунизма; 2. симпатизиращ на комунизма; 3. комунистически.

communitarian

- [kъ,mjuni'tЁъriъn] n, а (член) на комуна.

community

- [kъ'mju:niti] n 1. община; 2. колония, землячество; 3. църковна община; 4. общност; 5. населението на дадено място/район/държава; 6. група хора с общи интереси/работа и пр., които живеят заедно; общество, общественост; ~ centre обществен културен дом; ~ interests, interests of the ~ интересите на населението; 7. общност, взаимност; ~ of property/goods общо владение на имуществото/благата; 8. екол. група растения/животни, живеещи заедно в естествени условия.

communize

- ['kЈmju:naiz] v 1. превръщам в обществена собственост; 2. комунизирам; 3. установявам комунистическо управление.

commutable

- [kъ'mju:tъbl] а заменяем, заменим; сменяем; разменим.

commutation

- [,kЈmju:'teishn] n 1. замяна, размяна, смяна; 2. смяна в начина на заплащане, комутация; 3. намаляване/смекчаване на наказание; ~ of death penalty to life imprisonment замяна на смъртно наказание с доживотен затвор; 4. ел. промяна в направлението на тока, комутация.

commutation ticket

- [,kЈmju'teishn'tikit] n ам. абонаментна карта за влак.

commutative

- [kъ'mju:tъtiv] а сменяем, разменяем; мат. комутативен.

commutator

- ['kЈmju:teitъ] n ел. превключвател, комутатор; колектор.

commute

- [kъ'mju:t] v 1. заменям, сменям, разменям; 2. сменям начина на заплащане; 3. намалявам присъда/наказание; 4. ам. пътувам всеки ден с влак и пр. до работата си в града и обратно; пътувам с абонаментна карта; 5. ел. променям посоката на тока.

commuter

- [kъ'mju:tъ] n лице, което ежедневно пътува с влак и пр. до работата си в града и обратно.

comose

- ['koumous] а бот. космат; мъхест (за семена и пр.).

comp

- [kЈmp] v разг. 1. акомпанирам; 2. композирам.

compact

- ['kЈmpaekt] n споразумение, спогодба, договор, пакт. [kъm'paekt] a 1. плътен, компактен; стегнат, сбит; 2. съкратен, кратък. ['kЈmpaekt] v 1. сбивам; стягам, притягам; притискам; сгъстявам; правя плътен; опаковам плътно; 2. съставям (of от). ['kЈmpaekt] n 1. пудриера с огледалце (за чантa); 2. ам. малка лека кола.

companion

- [kъm'paeniъn] n 1. другар; съпруг; 2. придружител, компаньон; събеседник; 3. съучастник; съдружник; 4. случаен спътник; 5. единият от чифт предмети, еш; 6. кавалер на орден (обик. от най-ниска степен); 7. платена компаньонка; 8. наръчник, справочник. [kъm'paeniъn] v придружавам, съпровождам; правя компания на, общувам с. [kъm'paeniъn] n мор. стълба от палубата на парахода към кабините и салона (и ~ way).

companionable

- [kъm'paeniъnъbl] а приятен, разговорлив, общителен.

companionship

- [kъm'paeniъnship] n 1. общуване, дружба, другарство, компания; 2. печ. бригада от словослагатели.

company

- ['k§mpъni] n 1. общество, компания; познанство; приятели, другари; in ~ with заeдно с; to bear/keep s.o. ~ правя компания на/придружавам някого; дружа/общувам с/ухажвам някого; to keep good/bad ~ дружа с добри/лоши другари; to part ~ with скъсвам връзките си/разделям се с, напускам; a man is known by the ~ he keeps поcл. кажи ми с кого дружиш, да ти кажа какъв си; 2. гост(и), посетител(и); to put on o.'s ~ manners държа се крайно любезно като пред гости; 3. тьрг. дружество, компания; joint ~ акционерно дружество; holding ~ акционерно дружество, владеещо и контролиращо акциите на други фирми; ~ union нечленуващ в профсъюзите съюз на работещите в дадено предприятие/фирма; 4. театр. трупа; stock ~ постоянен състав; 5. воен. рота; ship's ~ целият екипаж на кораб.

comparable

- ['kЈmpъrъbl] а 1. сравняем, сравним (with с); 2. подобен, равностоен (to на).

comparative

- [kъm'paerъtiv] I. a 1. сравнителен (метод и пр.); ~ linguistics сравнително езикознание; 2. грам. сравнителен (за степен); 3. относителен; II. п грам. сравнителна степен/форма.

comparatively

- [kъm'paerъtivli] adv 1. сравнително; 2. относително.

comparator

- [kъm'paerъtъ] n уред за сравняване на произведен продукт със стандарта.

compare

- [kъm'pЁъ] v 1. сравнявам, съпоставям (with, to с); not to be ~d with несравнимо по-добър/лош от; 2. сравнявам (се), поставям (се) наравно; 3. оприличавам, уподобявам (to на); 4. грам. образувам сравнителна/превъзходна степен; to ~ notes разменям мнения/впечатления (with с). [kъm'pЁъ] n книж. сравнение, главно в beyond/past/ without ~ несравнимо, съвършено различно.

comparison

- [kъm'paerisъn] n 1. сравнение; to bring into/make ~ правя сравнение, сравнявам; beyond/out of all ~ несравним; by ~ при сравнение (with с); to bear/stand ~ with издържам сравнение/мога да се сравнявам с; 2. (degrees of) ~ грам. степени за сравнение; 3. сходство, уподобяване.

compartment

- [kъm'pa:tmъnt] n 1. отделение; купе (вьв влак); watertight ~ мор. херметически затворено помещение (на кораб); 2. преграда; преградка, отделение. [kъm'pa:tmъnt] v разделям на/по категории; разпределям по преградки.

compass

- ['k§mpъs] n 1. компас; ~ bearing посока по компаса; 2. окръжност; ост. заобикалка; to fetch/go a ~ (about) заобикалям, обхождам, 3. граници, обхват, предел (и прен.); обем, размер; within the ~ of в границите/обсега на; 4. муз. регистър, диапазон; 5. pl (a pair of) ~es пергел; 6. attr компасен; полукръгъл, извит; ~ window арх. заоблен еркерен прозорец. ['k§mpъs] v 1. (за)обикалям, обхождам; обкръжавам, ограждам; 2. постигам, осъществявам; успявам; 3. замислям, кроя (нещо лошо); сплетнича, интригантствувам; 4. схващам, разбирам.

compass-plane

- ['k§mpъs,plein] n тех. криво ренде, гърбач.

compass-saw

- ['k§mpъs,sЈ:] n ръчен трион за изрязване на криви.

compassion

- [kъm'paeshn] n милост, съжаление, състрадание, съчувствие; have/take ~ on/upon us съжали ни, помогни ни.

compassionate

- [kъm'paeshъnit] а 1. съчувствен, състрадателен, милостив; 2. даван/отпускан не на законно основание, а от съчувствие/състрадание (за издрьжка, помощ, отпуск и пр.). [kъm'paeshъneit] v съжалявам; съчувствувам на; отнасям се със състрадание към.

compatibility

- [kъm,paetъ'biliti] n съвместимост; съгласуваност; взаимна толерантност.

compatible

- [kъm'paetibl] а 1. съвместим; съгласуващ се (with с); 2. съответствуващ; 3. годен за съвместно съществуване (with с).

compatriot

- [kъm'paetriъt] n 1. сънародник, съотечественик; 2. ам. колега.

compeer

- [kъm'piъ] n 1. равен по положение/ранг/способности и пр.; 2. другар.

compel

- [kъm'pel] v (-ll-) принуждавам, заставям; насилвам; to ~ silence налагам мълчание/тишина; to ~ attention приковавам внимание.

compelling

- [kъm'peli¤] а непреодолим, на когото не може да се устои; неудържим; завладяващ, покоряващ; ~ smile подкупваща усмивка.

compendious

- [kъm'pendiъs] а кратък, но изчерпателен, сбит.

compendium

- [kъm'pendiъm] n кратко изложение, резюме, компендиум.

compensate

- ['kЈmpenseit] v 1. заменям с нещо равностойно, компенсирам (for); 2. възнаграждавам, отплащам се (за услугa); обезщетявам; 3. тех. уравновесявам, балансирам: 4. aм. (за)плащам.

compensation

- [,kЈmpen'seishn] n 1. възнаграждение, заплащане; отплащане; компенсация, обезщетение; 2. тех. балансиране, уравновесяване; неутрализиране; 3. ам. заплата; надница.

compensational

- [,kЈmpen'seishъnl] а компенсационен.

compensative

- [kъm'pensъtiv] а компенсационен, компенсиращ.

compensatory

- [kъm'pensъtъri] а компенсационен, компенсиращ.

compere

- ['kЈmpЁъ] n фр. конферансие. ['kЈmpЁъ] v фр. изпълнявам ролята на конферансие.

compete

- [kъm'pi:t] v 1. състезавам се, съревновавам се, съпернича (with с); 2. конкурирам (with s.o. for s.th. с някого за нещо).

competence

- ['kъmpitъns] n 1. способност; дарба; 2. компетентност, вещина; 3. добро материално положение, солидни доходи; 4. юр. компетенция; within/beyond the ~ of от/извън компетенцията на.

competency

- ['kъmpitъnsi] = competence.

competent

- ['kЈmpitъnt] a 1. компетентен, вещ; подготвен; способен; сведущ; 2. достатъчен, задоволителен; съответствуващ; 3. юр. правоспособен, пълноправен; 4. позволен, разрешен, позволим; основателен (за доказателство и пр.); 5. установен, съответен, законен (за мнозинство при гласуване и пр.).

competition

- ['kЈmpi'tishn] n 1. състезаване, надпреварване, съперничество; 2. сп. състезание; 3. конкуренция; 4. съревнование; 5. конкурс; конкурсен изпит.

competitive

- [kъm'petitiv] а 1. състезателен; конкурсен; 2. конкуриращ; конкурентен; съревноваващ се.

competitor

- [kъm'petitъ] n 1. конкурент; съперник; 2. състезател.

compilation

- ['kЈmpi'leishn] n 1. компилаторство; съставяне; 2. книга и пр., съставена от материали, взети от други книги и пр., компилация.

compile

- [kъm'pail] v събирам факти, данни; съставям, компилирам; to ~ a dictionary съставям речник.

compiler

- [kъm'pailъ] n 1. съставител; 2. компилатор; 3. киберн. програма, която превежда на машинен език инструкции, направени на символичен език от повисоко ниво.

complacence

- [kъm'pleisъns] n 1. самодоволство; 2. тихо доволство, удовлетвореност.

complacency

- [kъm'pleisъnsi] n 1. самодоволство; 2. тихо доволство, удовлетвореност.

complacent

- [kъm'pleisnt] а 1. самодоволен; 2. незаинтересован, безучастен.

complain

- [kъm'plein] v 1. оплаквам се, изказвам недоволство (of, about); 2. подавам оплакване/жалба (against s.o.).

complainant

- [kъm'pleinъnt] n юр. тъжител, ищец.

complaint

- [kъm'pleint] n 1. оплакване, недоволство; 2. болеcт, болка, оплакване; 3. юр. жалба, оплакване; ~s book книга за оплаквания.

complaisance

- [kъm'pleizъns] n услужливост; любезност, вежливост; отстъпчивост.

complaisant

- [kъm'pleizъnt] а услужлив; любезен, вежлив; отстъпчив.

complected

- [kъm'plektid] и ам. с тен/цвят на лицето; dark ~ мургав.

complement

- ['kЈmplimъnt] n 1. допълнение (и грам., мат), добавка; 2. комплект; 3. (пълен) екипаж (на кораб); пълен личен състав (на военна част). ['kЈmpliment] v допълвам.

complemental

- [,kЈmpli'mentъl] а допълнителен.

complementary

- [,kЈmpli'mentъri] а допълнителен, добавъчен; допълващ се.

complete

- [kъm'pli:t] a 1. пълен; цялостен; завършен; ~ works of пълно събрание на съчиненията на; 2. съвършен; завършен; he was a ~ stranger to me беше ми съвсем непознат. [kъm'pli:t] v 1. завършвам; довършвам; 2. попълвам (и формуляр); комплектувам; 3. допълвам; 4. изпълнявам (договор и пр.).

completely

- [kъm'pli:tli] adv напълно, съвършено; съвсем.

completeness

- [kъm'pli:tnis] n цялостност, завършеност, пълнота.

completion

- [kъm'pli:shn] n 1. завършване, завършък; изпълнение; 2. = completeness.

complex

- ['kЈmpleks] a 1. сложен, съставен; комплексен; ~ sentence грaм. сложно съставно изречение; 2. сложен, забъркан, заплетен; труден. ['kЈmpleks] n 1. комплекс; цялост; 2. псих. комплекс; разг. мания, идея фикс; inferiority/superiority ~ чувство/ комплекс за малоценност/превъзходство.

complexion

- [kъm'plekshn] n 1. тен, цвят на лицето; 2. характер, вид.

complexity

- [kъm'pleksiti] n сложност, обърканост, заплетеност.

compliance

- [kъm'plaiъns] n 1. отстъпване, съгласяване; съгласие; in ~ with съгласно/съобразно с; 2. отстъпчивост; услужливост; 3. угодничество, сервилност.

compliant

- [kъm'plaiъnt] а 1. услужлив; отстъпчив; 2. угодлив, сервилен.

complicacy

- ['kЈmplikъsi] = complexity.

complicate

- ['kЈmplikeit] v усложнявам; затруднявам; обърквам, забърквам.

complicated

- ['kЈmplikeitid] а сложен; забъркан.

complication

- [,kЈmpli'keishn] n 1. сложност; забърканост; забъркване, оплитане; 2. усложнение (и мед.).

complicity

- [kъm'plisiti] n съучастничество.

compliment

- ['kЈmplimъnt] n 1. похвала, комплимент; to return the ~ отговарям на любезност с любезност; to angle/fish for ~s търся комплименти; 2. pl поздрави, поздравления; with the author's ~s дар от автора; the ~s of the season коледни и новогодишни поздравления; in ~ of в чест на. ['kЈmpliment] v 1. правя комплимент(и); похвалвам, поздравлявам (on за); 2. подарявам (with).

complimentary

- [,kЈmpli'mentъri] a 1. ласкателен, похвален, хвалебствен; любезен; 2. поздравителен; 3. гратисен (за билет); подарен (от автора и пр.; ~ dinner тържествен обед/вечеря (в чест на някого); ~ close заключителни думи (в писмо напр. "с уважение" и пр.).

complin

- ['kЈmplin] n цьрк. вечерня.

compline

- ['kЈmplin] n цьрк. вечерня.

comply

- [kъm'plai] v 1. отстъпвам; съгласявам се (with); подчинявам се; 2. спазвам, придържам се, изпълнявам (with).

compo

- ['kЈmpou] n стр. гипс; (смес за) мазилка.

component

- [kъm'pounъnt] I. а съставен, съставляващ; II. п съставна част, елемент, компонент.

comport

- [kъm'pЈ:t] v 1. refl държа се (добре, зле и пр.); 2. съгласувам се; подхождам, съответствувам (with).

comportment

- [kъm'pЈ:tmъnt] n държане, поведение.

compos

- ['kЈmpЈs] а лат. юр. вменяем, нормален.

compos mentis

- ['kЈmpЈs 'mentis] а лат. юр. вменяем, нормален.

compose

- [kъm'pouz] v 1. съставям, образувам; to be ~d of съставен съм/състоя се от; 2. композирам; съчинявам; творя; 3. печ. набирам; 4. успокоявам; помирявам; уреждам, изглеждам; подреждам, оправям; to ~ o.s. успокоявам се, съвземам се; to ~ o.'s features придавам си спокоен вид на лицето; to ~ s.o. to do s.th. нагласям съзнанието си да направя нещо; to ~ o.'s thoughts събирам миелите си.

composed

- [kъm'pouzd] а сдържан; спокоен; улeгнал.

composer

- [kъm'pouzъ] n 1. композитор; 2. съчинител.

composing

- [kъm'pouzi¤] a 1. успокоителен, успокояващ; 2. печ. наборен.

composite

- ['kЈmpъzit] I. a 1. съставен, сложен; смесен; комбиниран; 2. бот. сложноцветен; II. n 1. смес; съчетание; 2. бот. сложноцветно растение.

composition

- [,kЈmpъ'zishn] n 1. съставяне; състав; съединяване; учредяване; устройство; 2. литературно/музикално произведение; изк. композиция; уч. съчинение; 3. сплав; смес; изкуствена материя; 4. споразумение, компромис; 5. печ. набор, набиране; 6. характер, природа; there is a touch of madness in his ~ у него има елемент на лудост.

compositor

- [kъm'pЈzitъ] n словослагател.

compost

- ['kЈmpЈst] n органична/смесена тор, компост. ['kЈmpЈst] v торя, наторявам.

composure

- [kъm'poujъ] n спокойствие, хладнокръвие, присъствие на духа.

compote

- ['kЈmpout] n (купа за) компот.

compound

- ['kЈmpaund] I. а сложен; съставен; грaм. сложносъчинен; ~ fraction мат. сложна дроб; II. n 1. смес; хим. съединение; 2. грам. сложна дума. [kъm'paund] v 1. смесвам; съставям; съединявам; 2. споразумявам се; уреждам (сметка и пр.); погасявам частично (дьлг); юр. постигам компромисно решение с кредитор; 3. укривам (закононарушител); 4. увеличавам, утежнявам (вина, трудности и пр.). ['kЈmpaund] n 1. двор около къща/фабрика; търговски център (в Индия, Китай и пр.); 2. двор около затвор/лагер.

comprehend

- [,kЈmpri'hend] v 1. разбирам, схващам; 2. включвам, обхващам.

comprehensible

- [,kЈmpri'hensibl] а разбираем, понятен; достъпен.

comprehension

- [,kЈmpri'henshn] n 1. разбиране, схващане; 2. включване, обхващане; of wide ~ с широк обхват.

comprehensive

- [,kЈmpri'hensiv] а 1. обширен, всестранен; подробен, изчерпателен; ~ term общ термин; 2. схватлив; ~ faculty схватливост. [,kЈmpri'hensiv] n средно училище с различни профили (общообразователен, технически и пр.) (и ~ school).

comprehensiveness

- [,kЈmpri'hensivnis] n 1. обширност, изчерпателност; обхват; 2. схватливост.

compress

- [kъm'pres] v 1. сгъстявам, компримирам; натиквам; 2. изразявам (мисли и пр.) сбито; ~ed style стегнат/сбит стил. ['kЈmpris] n компрес.

compressible

- [kъm'presibl] а сгъстим; свиваем.

compression

- [kъm'preshn] n 1. свиване; сгьстяване; натиск; тех. компресия; 2. сбитост, стегнатост (на стил и пр.).

compressor

- [kъm'presъ] n тех., мед. компресор.

comprise

- [kъm'praiz] v обемам, обхващам; включвам;състоя се от; съдържам.

compromise

- ['kЈmprъmaiz] n компромис; споразумение, спогодба. ['kЈmprъmaiz] v 1. правя/постигам компромис; спогаждам се; 2. излагам, посрамвам, компрометирам; 3. излагам на риск.

compromiser

- ['kЈmprъmaizъ] n опортюнист, приспособенец, примиренец.

comptometer

- [kЈmp'tЈmitъ] n сметачна машина.

comptroller

- [kъm'troulъ] = controller.

compulsion

- [kъm'p§lshn] n 1. принуждение, принуда; натиск; under ~ по принуда; под натиск; 2. псих. натрапчив/непреодолим импулс.

compulsive

- [kъm'p§lsiv] a 1. принудителен; силен, внушителен; 2. псих. натрапчив; ~ eater/liar човек, който не може да се въздържа от ядене/не може да не лъже.

compulsory

- [kъm'p§lsъri] а задължителен; принудителен.

compunction

- [kъm'p§¤kshn] n угризение; съжаление, разкаяние; without ~ без да ми мигне окото, най-хладнокръвно, преспокойно.

compunctious

- [kъm'p§¤kshъs] а разкаян.

compurgation

- [,kЈmpъ'geishn] n юр. ост. оправдаване чрез свидетелствуване.

computable

- [kъm'pju:tъbl] а изчислим.

computation

- [,kЈmpju'teishn] n 1. изчисляване, пресмятане; 2. изчисление, смeтка.

compute

- [kъm'pju:t] v пресмятам, изчислявам. [kъm'pju:t] n изчисление; beyound ~ неизчислим, неизброим.

computer

- [kъm'pju:tъ] n изчислителна машина, компютър.

computerize

- [kъm'pju:tъraiz] v изчислявам с компютър; снабдявам/оборудвам с изчислителни машини.

comrade

- ['kЈmrid] n другар.

comradeship

- ['kЈmridship] n другарство.

con

- [kЈn] v (-nn-) 1. преглеждам внимателно; 2. уча/ научавам наизуст (и с over). [kЈn] v (-nn-) мор. управлявам (кораб). [kЈn] ськр. от contra; pro and ~ за и против; the pros and ~s доводи/гласове за и против. [kЈn] ськр. от confidence: ~ game/man = confidence game/man. [kЈn] v (-nn-) изигравам, изнудвам; to ~ s.o. into doing s.th. подмамвам някого да направи нещо.

con man

- ['kЈn'maen] sl. = confidence man.

conation

- [kou'neishn] n псих. волево действие, проява на воля.

concatenate

- [kЈ¤'kaetineit] v свързвам (и прен.), съединявам. [kЈ¤'kaetinъt] а свързан, съединен.

concatenation

- [kъ¤,kaeti'neishn] n 1. свързване; серия; наниз; последователност; ~ of events стечение на обстоятелства; 2. връзка; фил. причинна връзка.

concave

- ['kЈ¤keiv] I. а вдлъбнат; вдаден; II. n вдлъбнатост, вдлъбнатина; вдлъбната линия/повърхност;арх. свод.

concavity

- [kЈ¤'kaeviti] n вдлъбнатина; вдлъбната повърхност; вдлъбнатост.

conceal

- [kъn'si:l] v крия, скривам; прикривам; замаскирвам.

concealment

- [kъn'si:lmъnt] n скриване; укриване; укривателство; to stay in ~ укривам се.

concede

- [kъn'si:d] v 1. отстъпвам; 2. признавам; приемам; допускам; to ~ victory to s.o. признавам някого за победител.

conceit

- [kъn'si:t] n 1. самомнение; самонадеяност, надутост; in o.'s own ~ в собствените си очи, по свое мнение; out of ~ with разочарован от; 2. лит. кончeто, пресилено литературно сравнение; странно/остроумно хрумване.

conceited

- [kъn'si:tid] а 1. самомнителен; тщеславен; суетен; надут; 2. ост. остроумен, находчив.

conceivable

- [kъn'si:vъbl] а мислим; въобразим; възможен.

conceivably

- [kъn'si:vъbli] adv може би, евентуално.

conceive

- [kъn'si:v] v 1. зачевам, забременявам; 2. поражда се у мен; to ~ a dislike for намразвам; 3. измислям, скроявам (план и пр.); 4. представям си; смятам, считам, разбирам, схващам; 5. обик. pass изразявам, формулирам.

concentrate

- ['kЈnsintreit] v 1. съсредоточавам (се), събирам (се), струпвам (се); 2. прен. съсредоточавам (се) (on, upon); 3. хим. сгъстявам, концентрирам; 4. мин. обогатявам (руда и пр.). ['kЈnsintreit] n концентрат.

concentration

- [,kЈnsen'treishn] n 1. концентрация; съсредоточаване; съсредоточеност; 2. хим. сгъстяване; концентрат; 3. мин. обогатяване на руда; 4. attr концентрационен.

concentric

- [kЈn'sentrik] а концентричен.

concept

- ['kЈnsept] n понятие; идея, обща представа.

conception

- [kъn'sepshn] n 1. схващане, разбиране; представа, понятие, идея; to have no ~ of не разбирам, нямам представа от; 2. замисъл, идея, план, концепция; 3. зачеване; зачатие.

conceptive

- [kъn'septiv] а способен да схване/разбере; схватлив.

conceptual

- [kъn'septjuъl] а отнасящ се за понятие, на понятието/концепцията; идеен; свързан с дадена представа.

concern

- [kъn'sъ:n] v 1. отнасям се до, касая се за, засягам; as ~s... що се отнася до...; as far as I am ~ed що се отнася до мен; to all whom it may ~ канц. да послужи, където трябва; до всички, за които може да се отнася; 2. refl занимавам се, грижа се (with, in, about); 3. pass замесен съм (in); 4. pass безпокоя се, грижа се, загрижен съм (about, for, at). [kъn'sъ:n] n 1. работа, занимание; отношение, интерес; what ~ is it of yours? теб какво те засяга/интересува това? 2. дял, част; to have a ~ in имам дял в; 3. предприятие; концерн; 4. грижа, безпокойство, загриженост; 5. важност, значение.

concerned

- [kъn'sъ:nd] а 1. зает, (за)ангажиран; заинтересован; засегнат; замесен (в престьпление и пр.); I am not ~ to не е моя работа да; 2. обезпокоен, загрижен.

concerning

- [kъn'sъ:ni¤] prep относно; що се касае за, колкото за.

concert

- ['kЈnsъt] n 1. концерт; 2. съгласие, единодушие; in ~ единодушно; in ~ with съвместно с. [kъn'sъ:t] v уговарям (се), сговарям (се); съгласувам.

concert pitch

- ['kЈnsъt,pitsh] n 1. муз. концертна настройка; 2. прен. пълна активност/готовност.

concert-master

- ['kЈnsъt,ma:stъ] n концертмайстор.

concerted

- [kъn'sъ:tid] a 1. съгласуван; to take ~ action действувам съгласувано; 2. муз. разработен за партии/инструменти.

concertina

- [,kЈnsъ'ti:nъ] n концертина (вид мальк акордеон).

concerto

- [kъn'tshъ:tou] n концерт (муз. произведение).

concession

- [kъn'seshn] n 1. отстъпване; отстъпка; 2. концесия.

concessionaire

- [kъn,seshъ'nЁъ] n концесионер.

concessioner

- [kъn'seshъnъ] ам. = concession(n)aire.

concessionnaire

- [kъn,seshъ'nЁъ] n концесионер.

concessive

- [kъn'sesiv] a 1. грам. отстъпителен; 2. отстъпчив.

conch

- [kЈ¤k] n раковина.

concha

- ['kЈ¤kъ] n (pl -ae [-i:], -s) aнam. ушна мида, външно ухо.

conchy

- ['kЈntshi] sl. = conscientious objector.

concierge

- [kЈnsi'Ёъj] n фр. портиер.

conciliate

- [kъn'silieit] v спечелвам благоразположението на; умилостивявам; успокоявам.

conciliation

- [kъn,sili'eishn] n 1. спечелване; умилостивяване; помирение, помиряване; спогаждане; 2. attr помирителен.

conciliative

- [kъn'siliъtiv] а помирителен; примирителен.

conciliatory

- [kъn'siliъtъri] a 1. помирителен; примирителен; 2. отстъпчив; примиренчески.

concinnity

- [kъn'siniti] n изисканост, издържаност (на стил и пр.).

concise

- [kъn'sais] а сбит, стегнат; кратък.

conciseness

- [kъn'saisnis] n сбитост, стегнатост; краткост.

concision

- [kъn'sijn] =conciseness.

conclave

- ['kЈnkleiv] n 1. цьрк. конклав, кардиналски съвет; 2. тайно/частно заседание; to sit in ~ участвувам в тайно заседание, заседавам тайно.

conclude

- [kъn'klu:d] v 1. приключвам, завършвам, свършвам; 2. сключвам (договор и пр.); 3. заключавам, правя заключение (from); 4. решавам.

conclusion

- [kъn'klu:jn] n 1. завършване, приключване, край; to bring to a ~ довеждам докрай, завършвам; in ~ в заключение, накрая; 2. заключение, извод; to arrive at/come to/draw/reach a ~ идвам до заключение; правя извод; to jump/rush to a ~ правя прибързано заключение; 3. изход, резултат; 4. сключване (на договор и пр.); 5. (последно) решение; to try ~s with прен. премервам си силите с.

conclusive

- [kъn'klu:siv] а 1. заключителен; 2. решаващ, убедителен, окончателен.

concoct

- [kъn'kЈkt] v 1. сварявам, сготвям; 2. измислям, съчинявам (интриги и пр.); скалъпвам; готвя (заговор и пр.).

concoction

- [kъn'kЈkshn] n 1. сваряване, сготвяне; смес; буламач; 2. измислица.

concomitance

- [kъn'kЈmitъns] n съвместно съществуване; съпътствуване.

concomitant

- [kъn'kЈmitъnt] I. а съпътствуващ; едновременен; II. п съпътствуващо обстоятелство.

concord

- ['kЈ¤:kЈ:d] n 1. съгласие; съглашение; договор; 2. съгласуване, съгласуваност (и грам.); съчетание; 3. хармония (и прен.); 4. мир.

concordance

- [kъn'kЈ:dъns] n 1. съгласуване, съгласие, хармония; in ~ with в съгласие с; 2. азбучен показател на важни думи в книга.

concordant

- [kъn'kЈ:dъnt] а 1. съгласуващ се; съгласен (with); 2. съзвучен, хармоничен.

concordat

- [kЈn'kЈ:daet] n конкордат.

concourse

- ['kЈ¤kЈ:s] n 1. натрупване, струпване, стичане; стечение; 2. тълпа, множество; 3. пресечка на няколко улици/алеи; открито място; 4. голяма зала (на гара и пр.).

concrescence

- [kъn'kresns] n биол. срастване на клетки/ организми.

concrete

- ['kЈ¤kri:t] а 1. конкретен; определен; действителен; реален; 2. бетонен. ['kЈ¤kri:t] n 1. бетон; 2. грам. конкретно съществително; in the ~ в действителност. ['kЈ¤kri:t] v 1. бетонирам; 2. слепвам (се), сраствам; сгъстявам (се); втвърдявам (се); смесвам (се).

concreteness

- [kъn'kri:tnis] n конкретност; определеност.

concretion

- [kъn'kri:shn] n 1. слепване, срастване; втвърдяване, сгъстяване; 2. маса; геол. конкреция.

concubinage

- [kъn'kju:binidj] n конкубинат, извънбрачно съжителство.

concubine

- ['kЈ¤kjubain] n наложница, незаконна съпруга.

concupiscence

- [kъn'kju:pisns] n похотливост; прен. жажда, ламтеж.

concur

- [kъn'kъ:] v (-rr-) 1. съвпадам; съгласувам се; съответствувам; 2. съдействувам; 3. съгласявам се, на същото мнение съм (with).

concurrence

- [kъn'k§rъns] n 1. съвпадение, стечение; 2. съгласуване, координиране; 3. съгласие; съдействие.

concurrent

- [kъn'k§rъnt] а 1. едновременен; 2. равностоен, равен; 3. съгласуващ се; хармониращ; съвместен (за решение и пр.); 4. успореден; конвергентен.

concuss

- [kъn'k§s] v 1. разтърсвам силно, раздрусвам; 2. причинявам мозъчно сътресение.

concussion

- [kъn'k§shn] n разтърсване, сътресение, удар; сблъскване; мозъчно сътресение (и ~ of the brain).

concussive

- [kъn'k§siv] а раздрусващ, разтърсващ; причиняващ сътресение.

condemn

- [kъn'dem] v 1. осъждам (и юр.) (to на); укорявам, порицавам; не одобрявам; ~ed cell килия на осъдени на смърт; 2. бракувам, обявявам за негоден, нареждам да бъде разрушен; 3. конфискувам; 4. издавам, уличавам.

condemnable

- [kъn'demnъbl] а осъдителен; престъпен.

condemnation

- [,kЈndem'neishn] n 1. осъждане (и юр.); укоряване, порицание; 2. конфискуване, конфискация.

condemnatory

- [kъn'demnъtъri] а осъдителен, осъждащ; обвинителен, укорителен.

condensation

- [,kъnden'seishn] n 1. сгъстяване, кондензация; 2. втечняване (на газ); ~ trail ав. инверсионна следа; 3. сбитост (на стил).

condense

- [kъn'dens] v 1. сгъстявам (се), кондензирам (се); 2. втечнявам (се) (за газ); 3. придавам стегната/сбита форма на, съкращавам; 4. ел. усилвам напрежението на (тока); 5. опт. концентрирам.

condenser

- [kъn'densъ] n 1. кондензатор (и ел.), (газо)охладител; 2. опт. кондензор.

condescend

- [,kЈndi'send] v 1. благоволявам (to с inf); 2. унижавам се, изпадам (to дотам, че да); 3. отнасям се снизходително, гледам от високо (to към); I don't like being ~ed to не обичам да се отнасят снизходително към мен/да ме гледат отвисоко.

condescendence

- [,kЈndi'sendъns] = condescension.

condescending

- [,kЈndi'sendi¤] а сниэходителен.

condescension

- [,kЈndi'senshn] n 1. благоволение; 2. снизхождение; високомерна любезност; снизходителност.

condign

- [kъn'dain] а (тежък и) заслужен (за наказание); подходящ.

condiment

- ['kЈndimъnt] n подправка (за ястие).

condition

- [kъn'dishn] n 1. условие; on ~ that при условие, че; I make it a ~ that you поставям условие вие да; on no ~ в никакъв случай; 2. pl условия (на живот и пр.); обстоятелства; 3. състояние; in a ~ of service в изправност; in ~ добре, здрав; в добра форма; to keep o.s. in ~ тренирам, поддържам формата/здравето си; out of ~ не добре; не във форма; 4. заболяване; heart ~ сърдечно заболяване, слабо сърце; 5. обществено положение; man of ~ човек с (високо обществено) положение; man of humble ~ човек със скромно обществено положение, скромен човек; to change/alter o.'s ~ ост. оженвам се, омъжвам се; all sorts and ~s of men хора с различно обществено положение; in a certain/delicate/interesting ~ в положение, бременна. [kъn'dishn] v 1. уговарям; поставям условия; 2. обуславям; определям; 3. подобрявам състоянието на; тренирам, обучавам, привиквам (to към); 4. изпитвам, проверявам състоянието на (материя и пр.); 5. = air-condition.

conditional

- [kъn'dishъnъl] I. а условен (и грам.); зависещ от условия (on, upon); promise ~ on обещание чиeто изпълнение зависи от; II. п грам. условно наклонение.

conditioned

- [kъn'dishъnd] а 1. поставен (при известни условия); 2. физиол. условен (за рефлекс); 3. поддържан при известна температура/с известна влажност (за вьздух).

condolatory

- [kъn'doulъtъri] а съболезнователен.

condole

- [kъn'doul] v съчувствувам, споделям скръбта, изказвам съболезнования (with s.o. на някого).

condolence

- [kъn'doulъns] n често pl съчувствие; съболезнование.

condonable

- [kъn'dounъbl] а (о)простим.

condone

- [kъn'doun] v 1. (о)прощавам; намирам извинение за; гледам леко на; 2. изкупвам.

condor

- ['kЈndъ] n зоол. кондор (Vultur gryphus).

condottiere

- [,kЈndъ'tjere] n (pl -ri [-ri:]) ист. кондотиер, наемен войник; водач на кондотиери.

conduce

- [kъn'dju:s] v съдействувам, допринасям (to към, за).

conducive

- [kъn'dju:siv] а благоприятен; който благоприятствува/води (to към, за).

conduct

- ['kЈnd§kt] n 1. (ръко)водене, ръководство; 2. държане, поведение; 3. лит. трактовка; 4. ескорт, конвой, охрана. [kъn'd§kt] v 1. водя, завеждам, отвеждам; съпровождам, ескортирам; ~ed tour екскурзия с водач; 2. водя, ръководя; 3. дирижирам; 4. физ. провеждам, добър проводник съм на; 5. refl държа се,(добре, зле).

conduct sheet

- ['kЈnd§kt,shi:t] n воен. лист/досие за наказания.

conductance

- [kъn'd§ktъns] n ел. (активна) проводимост.

conductibility

- [kъn,d§kti'biliti] n ел. (активна) проводимост.

conductible

- [kъn'd§ktibl] a 1. ел. който e добър проводник; 2. проводим.

conduction

- [kъn'd§kshn] n 1. физ. провеждане; проводимост; кондукция; 2. отвеждане (на течност и пр.); 3. физиол. предаване на дразнения.

conductive

- [kъn'd§ktiv] а ел. който е добър проводник.

conductivity

- [,kЈnd§k'tiviti] n физ. (специфична) проводимост; електропроводимост.

conductor

- [kъn'd§ktъ] n 1. водач; ръководител; 2. диригент; 3. кондуктор (на влак и пр.); 4. физ. проводник.

conductorship

- [kъn'd§ktъship] n 1. диригентство; 2. служба на водач/кондуктор и пр.

conductress

- [kъn'd§ktris] ж. р. от conductor 1, 2, 3.

conduit

- ['k§ndit] n 1. тръбопровод; тръба; водопровод; канал; 2. ел. изолационна тръба; подземна тръба за кабели; 3. прен. път, канал.

cone

- [koun] n 1. геом. конус(ообразна фигура); 2. шишарка; 3. конусообразен сигнал за лошо време; 4. фунийка за/със сладолед. [koun] v 1. придавам конусообразна форма на; 2. бот. образувам/давам шишарки; 3. отбелязвам (сектор на пьт) с конусообразни фигури (при поправка) (и to ~ off).

coney

- [] = cony.

confab

- ['kЈnfaeb] разг. = confabulation. ['kЈnfaeb] (-bb-) разг. = confabulate.

confabulate

- [kъn'faebjuleit] v разговарям интимно/задушевно.

confabulation

- [kъn,faebju'leishn] n интимен/задушевен разговор.

confection

- [kъn'fekshn] n 1. смесване, размесване; 2. захарно/сладкарско изделие; 3. готови дрехи, конфекция (особ. дамска); 4. ам. конфитюр.

confectionary

- [kъn'fekshъnъri] n 1. сладкарски и захарни изделия; 2. сладкарница; магазин за захарни изделия.

confectioner

- [kъn'fekshъnъ] n сладкар; ~'s сладкарница.

confederacy

- [kъn'fedъrъsi] n 1. конфедерация; съюз; 2. заговор.

confederate

- [kъn'fedъrit] а 1. конфедеративен; сьюзен; 2. ист. на/от Южните американски щати по време на гражданската война (1861-1865). [kъn'fedъrit] n 1. съюзник; 2. съучастник (в престьпление, заговор и пр.). [kъn'fedъreit] v 1. съюзявам се, образувам съюз/конфедерация; 2. заговорнича.

confederation

- [kъn,fedъ'reishn] n 1. съюзяване; 2. = confederacy.

confer

- [kъn,fъ:] v (-rr-) 1. давам, удостоявам с (титла, звание); оказвам услуга (on. s.o. някому); 2. разговарям, обсъждам; съветвам се, съвещавам се (with s.o. about s. th.); 3. само в imp, често ськр. cf вж., сравни.

conference

- ['kЈnfъrъns] n 1. конференция; съвещание; консултация; to be in ~ with съвещавам се с; 2. разговаряне, обсъждане, разискване.

conferment

- [kъn'fъ:mъnt] n присъждане, даванe, удостояване (с титла и пр.); оказване (на услуга).

confess

- [kъn'fes] v 1. признавам; to ~ (to) a crime признавам (си) престъпление; to ~ to doing/ to having done s.th. признавам, че съм извършил нещо; to ~ o.s. (to be) guilty признавам се за виновен; he ~ed himself the man who той призна, че e този, който; 2. рел. изповядвам се (refl); изповядвам (за свещеник); 3. ост. поет. изявявам; прокламирам.

confessant

- [kъn'fesъnt] n цьрк. човек, който се изповядва.

confessed

- [kъn'fest] а 1. изповядан, признат; 2. явен, очевиден; общопризнат.

confessedly

- [kъn'fesidli] adv явно, по общо признание.

confession

- [kъn'feshn] n 1. (само)признание; изповед; on their own ~ по тяхно собствено признание; by general ~ по общо признание/мнение; ~ of faith рел. символ на вярата; провъзгласяване на верую (и прен.); 2. цьрк. изповед; to hear ~ изповядвам (за свещеник); 3. вяра, вероизповедание; хора от дадено вероизповедание.

confessional

- [kъn'feshъnъl] I. а вероизповеден; религиозен; II. п цьрк. изповедня.

confessor

- [kъn'fesъ] n 1. човек, който признава/се изповядва; 2. цьрк. изповедник; 3. цьрк. човек, пострадал заради вярата си (без да е мьченик).

confidant

- ['kЈnfidъnt] n довереник; верен приятел.

confide

- [kъn'faid] v 1. поверявам, доверявам (тайна и пр.) (to на); 2. поверявам, оставям (на грижите), възлагам (to); 3. доверявам се, споделям (in на, с).

confidence

- ['kЈnfidъns] n 1. доверие, вяра; to place/put/repose o.'s (every) ~ in имам (пълна) вяра в някого, оказвам някому (пълно) доверие; wellplaced ~ оправдано доверие; 2. увереност, сигурност; самонадеяност; твърдост, смелост; 3. доверяване, поверяване (главно в изрази); to be in s.o.'s ~ споделям/знам тайните на някого, някой ми поверява тайните си; to take s.o. into o.'s ~ поверявам някому нещо, споделям нещо с някого; in (strict) ~ под (строга) тайна, (строго) поверително; 4. тайна, нещо поверително; guilty of repeating a ~ виновен, че e издал поверена тайна.

confidence game

- ['kЈnfidъns'geim] ам. = confidence trick.

confidence man

- ['kЈnfidъns'maen] n човек, който ограбва чрез злоупотреба с доверие; мошеник.

confidence trick

- ['kЈnfidъns'trik] n ограбване чрез злоупотреба с доверие.

confidence trickster

- [kЈnfidъns'trikstъ] = confidence man.

confident

- ['kЈnfidъnt] I. а 1. уверен, сигурен (of в); ~ hope твърда вяра, увереност; 2. изпълнен с доверие; доверчив; вдъхващ вяра; 3. самонадеян; самоуверен; II. п = confidant.

confidential

- [,kЈnfi'denshl] a 1. таен, поверителен; 2. доверен, ползуващ се с доверие; интимен; който (лесно) се доверява, доверчив; ~ clerk/secretary частен секретар.

confidentiality

- [,kЈnfi,denshi'aeliti] n поверителен/таен характер.

confidentialness

- [kЈnfi'denshlnis] n поверителен/таен характер.

confidently

- ['kЈnfidъntli] adv 1. уверено; с пълна вяра; 2. самоуверено; самонадеяно.

confiding

- [kъn'faidi¤] а доверчив.

configuration

- [kъn,figju'reshn] n конфигурация (и астр.), форма, очертание; профил (на пьт.).

configure

- [kъn'figъ] v оформявам, (при)давам очертание/профил на.

confine

- [kъn'fain] v 1. refl ограничавам се, придържам се (to към); 2. ограничавам (се) (to в); 3. държа в затвор; затварям; ограничавам (to в); интернирам (to a place някъде); to be ~d to o.'s room/bed пазя стаята/леглото; to be ~d (for space) живея натясно, притеснен съм; to ~ to barracks воен. лишавам от право на отпуск; 4. ост. гранича (with, to, on с); 5. pass раждам. ['kЈnfain] обик. pl граници, предели (и прен.); край; on/in the ~s of the city накрай града, в покрайнините на града; the utmost ~s of space най-далечното пространство.

confinement

- [kъn'fainmъnt] n 1. затвор; to place under ~ изпращам в затвор; close/solitary ~ строг тьмничен затвор; 2. ограничен/затворен/ заседнал живот; 3. раждане; her ~ is expected every day очаква се всеки ден да роди; to attend a ~ акуширам, израждам.

confirm

- [kъn'fъ:m] v 1. засилвам, подкрепям (сьмнение и пр.); затвърдявам, укрепвам (сьюз и пр.); to ~ s.o. in his opinion/decision затвърдявам мнението/решението на някого (чрез подкрепата си и пр.); 2. потвърждавам (слух и пр.); 3. одобрявам, ратифицирам, санкционирам, потвърждавам; 4. рел. давам първо причастие (на).

confirmation

- [,kЈfъ'meishъn] n 1. утвърждаване, затвърждаване (на власт и пр.); 2. одобрение, ратификация, сaнкциониране, потвърждаване; 3. потвърждаване, потвърждение (на слух и пр.); 4. рел. конфирмация, първо причастие.

confirmative

- [,kЈnfъ:'mъtiv] а потвърдителен, утвърдителен.

confirmatory

- [,kЈnfъ:'mъtri] а потвърдителен, утвърдителен.

confirmed

- [kъn'fъ:md] a 1. хроничен; 2. закоравял, заклет, непоправим.

confiscable

- [kъn'fiskъbl] а конфискуем, подлежащ на конфискация/изземване.

confiscate

- ['kъnfiskeit] v конфискувам, изземвам.

confiscation

- [,kЈnfis'keishn] n конфискация, конфискуване, изземване.

conflagration

- [,kЈnflъ'greishn] n голям пожар.

conflate

- [kъn'fleit] v комбинирам две версии (на текст) в една.

conflict

- ['kЈnflikt] n 1. борба, стълкновение, конфликт; 2. противоречие, различие; сблъскване. [kъn'flikt] v 1. в противоречие/конфликт съм, противореча (with с, на); 2. ост. боря се.

conflicting

- [kъn'flikti¤] а противоречив, противоположен; несъвместим (with).

confluence

- ['kЈnfluъns] n 1. сливане (нa реки); място, където се сливат реки; пресечка, кръстопът; 2. стичане, събиране; 3. обединяване на усилия.

confluent

- ['kЈnfluъnt] I. а сливащ се (в едно); II. п река, която се слива с друга; приток.

conform

- [kъn'fЈ:m] v 1. приспособявам (се); съобразявам (се), подчинявам (се), следвам, спазвам (to); пригаждам се към установения ред/норми; рел. признавам авторитета на англиканската църква; 2. отговарям, подхождам, в съгласие съм (with, to).

conformability

- [kъn,fЈmъ'biliti] n 1. съответствие; 2. податливоcт; отстъпчивост.

conformable

- [kъn'fЈ:mъbl] a 1. съвместим; отговарящ, съответствуващ (to); ~ to reason разумен; 2. отстъпчив, послушен.

conformance

- [kъn'fЈ:mъns] = conformity.

conformation

- [,kЈnfъ:'meishъn] n 1. форма, строеж, структура, устройство; 2. очертание, профил (на пьт и пр.); 3. оформяване.

conformist

- [kъn'fЈ:mist] n 1. човек, който се подчинява на установени норми/ред; 2. конформист, привърженик на англиканската църква.

conformity

- [kъn'fЈ:miti] n 1. съответствие, съгласие (with, to); in ~ with в съгласие с, съгласно, съобразно с; to bring a law in ~ with a principle съобразявам закон с даден принцип; 2. подчинение; спазване; 3. прилика; 4. рел. конформизъм, признаване принципите на англиканската църква; ортодоксалност.

confound

- [kъn'faund] v 1. обърквам, разбърквам, разстройвам (планове и пр.); обърквам, смущавам, внасям смут в; 2. смесвам, обърквам, вземам (някого, нещо) за друг/друго; I ~ ed him with his brother взех го за/сбърках го с брат му; 3. пращам по дяволите, проклинам; ~ you! дявол да те вземе! по дяволите! ~ me for a fool! ама че съм глупак!

confounded

- [kъn'faundid] а 1. объркан, смутен; 2. разг. проклет, безобразен, ужасен, дяволски.

confoundedly

- [kъn'faundidli] adv разг. ужасно, безобразно, дяволски.

confraternity

- [,kЈnfrъ'tъ:niti] n братство (особ. рел.).

confront

- [kъn'fr§nt] v 1. стоя срещу, намирам се лице с лице с; изправен съм срещу/пред; many difficulties ~ us предстоят ни много трудности; 2. посрещам/ срещам смело; 3. правя очна ставка, конфронтирам; 4. сравнявам, съпоставям (документи и пр.).

confrontation

- [,kЈnfrъn'teishn] n 1. очна ставка; 2. прен. сблъскване, конфликт, стълкновение; антагонизъм, конфронтация; противопоставяне.

confucianism

- [kъn'fju:shъnizъm] n конфуцианство.

confuse

- [kъn'fju:z] v 1. обърквам; причинявам безпорядък в; 2. обърквам, смущавам; to get ~d обърквам се, смущавам се; 3. смесвам, вземам (някого, нещо) за някой друг/за нещо друго; to ~ the issues смесвам въпросите.

confused

- [kъn'fju:zd] а 1. объркан; смутен; разстроен; 2. неясен, смътен; 3. несвързан, объркан (за разказ и пр.).

confusedly

- [kъn'fju:zidli] adv 1. объркано; 2. неясно.

confusing

- [kъn'fju:zi¤] a 1. объркващ, смущаващ; 2. неясен.

confusion

- [kъn'fju:jn] n 1. бъркотия, безпорядък; to throw into ~ причинявам/внасям безпорядък; ~ worse confounded книж. пълен хаос; 2. смущение, объркване, смут; to put s.o. to ~ смущавам/обърквам някого; covered with ~ много смутен; зачервен от срам; 3. смесване, смешение, объркване; 4. пропадане, проваляне; 5. неяснота, обърканост; ~ ! по дяволите!

confutable

- [kъn'fju:tъbl] а опровержим, оспорим.

confutation

- [,kЈnfju:'teishn] n опровергаване; опровержение; оспорване.

confute

- [kъn'fju:t] v опровергавам, отхвърлям (довод); опровергавам доводите на.

conge

- ['kЈnjei] n фp. 1. (поклон при) сбогуване; 2. разрешение да се оттегли; (безцеремонно) отпращане; to give s.o. his ~ отпращам някого.

congeal

- [kъn'dji:l] v 1. смразявам (се), заледявам (се), замръзвам (и прен); 2. съсирвам (се) (за крьв); 3. пресичам (се) (за мляко); 4. втвърдявам (се).

congee

- [] = conge.

congelation

- [,kЈndjъ'leishn] n 1. заледяване, замръзване; замразяване; заледеност, замръзналост; 2. съсирване; съсирено състояние; 3. втвърдяване; втвърденост, втвърдено състояние.

congener

- [kъn'dji:nъ] n нещо сродно (of на); човек, близък по раса/характер; растение/животно от същия род.

congeneric

- [,kЈndje'nerik] а сроден, от същия вид/род/класа/характер.

congenerical

- [,kЈndje'nerikъl] а сроден, от същия вид/род/класа/характер.

congenerous

- [kъn'djenъrъs] a 1. = congeneric(al); 2. анат. изпълняващ сродни функции.

congenial

- [kъn'dji:niъl] a 1. близък, срoден (with на); 2. приятен, привлекателен; по сърце/вкуса, подходящ; благоприятен (to); climate ~ to health здравословен климат; 3. свойствен (to).

congeniality

- [kъn,dji:ni'aeliti] n 1. родство, сходство близост (на вкусове и пр.); 2. приятност, приятен характер, привлекателност.

congenital

- [kъn'djenitl] а мед. вреден, по рождение; ~ idiot 1) идиот по рождение; 2) разг. истински идиот.

congenitally

- [kъn'djenitъli] adv по рождение.

conger

- ['kЈ¤gъ] n едра морска змиорка (и ~-eel).

congeries

- [kЈn'djiъri:z] n (pl без изменение) маса, куп, камара; сбирщина.

congest

- [kъn'djest] v 1. натрупвам (се), задръствам (се); натъпквам (се); 2. мед. нахлувам (за крьв).

congested

- [kъn'djestid] а 1. натрупан; задръстен; наблъскан, претъпкан; пренаселен; претоварен (за улично движение); 2. мед. напълнен с кръв.

congestion

- [kъn'djestshn] n 1. натрупване, задръстванe, претовареност; пренаселеност; 2. мед. наплив на кръв, конгестия.

conglomerate

- [kЈn'glЈmъrъt] а конгломератен, съставен от разнородни елементи. [kЈn'glЈmъrъt] n 1. геол. конгломерат (и прен.); 2. ик. сдружение/кооперация от разнородни фирми, конгломерат. [kЈn'glЈmъreit] v 1. геол., ик. образувам конгломерат; събирам/натрупвам разнородни елементи; 2. трупам се, натрупвам се.

conglomeration

- [kЈn,glЈmъ'reishn] n 1. конгломериране; събиране/натрупване на разнородни елементи; 2. conglomerate.

conglutinate

- [kЈn'glu:tineit] v слепвам (се); сраствам (се); причинявам срастване. [kЈn'glu:tinъt] а слепнат; сраснал.

congoese

- [kЈ¤gou'i:z] I. а конгоански; II. n конгоанец.

congolese

- [kЈ¤gou'li:z] I. а конгоански; II. n конгоанец.

congou

- ['k§¤gou] n сорт черен китайски чай.

congratulate

- [kъn'graetshuleit] v 1. поздравявам, честитя, изказвам благопожелания (s.o. on s.th.); 2. refl поздравявам се, доволен съм (on s.th. с/от нещо, on doing че съм направил нещо).

congratulation

- [kъn,graetshu'leishn] n поздравление; благопожелание; честитка; ~s! моите поздравления! честито!

congratulatory

- [kъn'graetshuleitri] а поздравителен.

congregate

- ['kЈ¤grigeit] v събирам (се), трупам (се), натрупвам (се), стичам се.

congregation

- [,kЈ¤gri'geishn] n 1. струпване, стичане, сбор (от хора); натрупване, маса (от предмети); 2. рел. богомолци, паство; 3. книж. събрание, събор; Consistorial C. консистория, съвет на кардинали; 4. общо събрание на преподавателското тяло на университет; академичен съвет.

congregational

- [,kЈ¤gri'geishъnъl] а рел. 1. общ, публичен (за богослужение); ~ worship черкуване; 2. отнасящ се до независимата църква (вж. Congregationalism).

congregationalism

- [,kЈ¤gri'geishъnъlizъm] nрен. система на самоуправление на всяка отделна църква.

congress

- ['kЈ¤gres] n 1. конгрес; 2. конгрес, законодателно тяло; 3. събиране, събрание; birds of ~ обществени птици, птици, които живеят на ята.

congressional

- [kъn'greshъnъl] а конгресен.

congressman

- ['kЈ¤gresmъn] n (pl -men) член на Конгреса в САЩ, конгресмен.

congressman-at-large

- ['kЈ¤gresmъn ъt'la:dj] n член на конгреса в САЩ, представител на цял щат.

congresswoman

- ['kЈ¤greswumъn] n (pl -women [-wimin]) жена - член на Конгреса в САЩ.

congruence

- ['kЈ¤gruъns] n 1. съгласуване; съгласуваност, съответствие; сходство; съгласие; 2. геом. сходство, конгруенция.

congruency

- ['kЈ¤gruъnsi] n 1. съгласуване; съгласуваност, съответствие; сходство; съгласие; 2. геом. сходство, конгруенция.

congruent

- ['kЈ¤gruъnt] а 1. подходящ, съответен; сходен; в съгласие (with); 2. геом. сходен, конгруентен.

congruity

- [kъn'gru:iti] n сходство; съответствие, съгласие.

congruous

- ['kЈ¤gruъs] = congruent 1.

conic

- ['kЈnik] а кото се отнася до конус; коничен.

conical

- ['kЈnikl] а коничен, конически; конусообразен; островръх.

conifer

- ['kЈnifъ] n иглолистно растение.

coniferous

- [kъ'nifъrъs] а иглолистен.

coniform

- ['kounifЈ:m] а конусообразен.

coniine

- ['kouniain] n отрова от бучиниш, кониин.

conine

- ['kounain] n отрова от бучиниш, кониин.

conjecturable

- [kъn'djektshъrъbl] а предположим, предполагаем, допустим.

conjectural

- [kъn'djektshъrъbl] а почиващ на предположение, предполагаем.

conjecturally

- [kъn'djektshъrъli] adv по предположение, по пътя на предположението.

conjecture

- [kъn'djektshъ] n 1. предположение, догадка; 2. конюктура, възстановяване на повреден текст. [kъn'djektshъ] v 1. предполагам, догаждам се; 2. внасям/предлагам поправка в текст.

conjee

- [] = conge.

conjoin

- [kъn'djЈin] v свързвам (се), съединявам (се).

conjoined

- [kъn'djЈind] a 1. свързани; които стават по едно и също време; 2. хер. сраснали, съединени.

conjoint

- [kъn'djЈint] а общ, съединен, обединен.

conjointly

- [kъn'djЈintli] adv общо, с обединени усилия.

conjugal

- ['kъndjugъl] а брачен, съпружески.

conjugally

- ['kЈndjugъli] adv като мъж и жена, като съпрузи, съпружески.

conjugate

- ['kЈndjugeit] v 1. грам. спрягам (се); 2. свързвам се полово, копулирам; бот. сливам се; 3. книж. свързвам, съединявам. ['kЈndjugъt] а 1. съединен, свързан; 2. грам. спрегнат.

conjugation

- [,kЈndju'geishn] n 1. грам. спрежение; спрягане; 2. съединение, свързване; биол. конюгация, сливане на клетки.

conjugational

- [,kЈndju'geishъnъl] а на/който се отнася до спрежениeто.

conjunction

- [kъn'dj§¤kshn] n 1. съединение, връзка; свързване; in ~ with заедно с; в съгласие c; 2. съвпадение, стечение; 3. астр. предполагаема най-голяма близост на две небесни тела; пресичане на пътищата, срещане (на небесни тела); 4. грам. съюз.

conjunctional

- [kъn'dj§¤kshъnъl] а грам. свързващ, съединителен.

conjunctiva

- [,kЈndj§¤k'taivъ] n анат. конюнктива.

conjunctive

- [kъn'dj§¤ktiv] а 1. съединителен; ~ tissue съединителна тъкан; 2. грам. който служи като сьюз, съюзен.

conjunctively

- [kъn'dj§¤ktivli] adv 1. грам. със/като съюз; 2. заедно, общо.

conjunctivitis

- [kъn,dj§¤kti'vaitis] n мед. конюнктивит.

conjuncture

- [kъn'dj§¤ktshъ] n 1. положение на нещата, конюнктура; 2. стечение на обстоятелствата.

conjuration

- [,k§ndju'reishn] n 1. заклинание; врачуване; магия; 2. тържествен призив, апел; 3. викане на (зли) духове.

conjure

- [kъn'djuъ] v умолявам, апелирам към, призовавам. ['k§ndjъ] v правя магии/фокуси; to ~ away правя/карам да изчезне, прогонвам като с магическа пръчка; to ~ a rabbit out of a hat изваждам заек от шапка; fear ~d the reflection into a ghost страхът го накара да вземе отражението за дух; to ~ up 1) извиквам, повиквам, призовавам (дух); 2) извиквам във въображението (образ, спомен и пр.); a name to ~ with име, с което можеш да правиш чудеса.

conjurer

- ['k§ndjъrъ] n 1. магьосник, вълшебник; 2. фокусник, илюзионист.

conjuror

- ['k§ndjъrъ] n 1. магьосник, вълшебник; 2. фокусник, илюзионист.

conk

- [kЈ¤k] n sl. нос; глава; удар по главата. [kЈ¤k] v sl. удрям по главата. [kЈ¤k] v обик. с out, off 1. развалям се, повреждам се (за машина); 2. умирам; припадам; заспивам.

conker

- ['kЈ¤kъ] n 1. конски кестен (Aesculus hippo castanium); 2.вид игра с кестени, нанизани на връв.

conn

- [] = con.

connate

- ['kЈneit] a 1. вроден; придобит (по рождение/ при раждане); 2. роден/възникнал по същото време (with); 3. родствен, сроден, конгениален; 4. геол. остатъчен, реликтов; 5. бот. сраснал.

connatural

- [kЈn'naetshъrъl] а книж. 1. вроден; 2. подобен, сроден, еднороден.

connect

- [kъ'nekt] v 1. свързвам (се), съединявам (се) (with, to); this train ~s with another at... този влак има връзка с друг в...; to ~ to earth ел. заземявам; 2. свързвам, асоциирам; установявам причинна връзка; 3. свързвам се, имам връзка (with с); 4. разг. улучвам; 5. to ~ up with свързвам се с.

connected

- [kъ'nektid] а 1. логически свързан, последователен; 2. близък, сроден, свързан; 3. който има (семейни) връзки; to be well-~ от добро семейство съм, имам връзки; 4. юр. замесен.

connectedly

- [kъ'nektidli] adv свързано, последователно.

connection

- [kъ'nekshn] n 1. връзка; in this ~ във връзка с това, по този повод; in another ~ по друг повод; 2. връзка, сношение общуване, близост, познанство; to form a ~ with сближавам се с; criminal ~ юр. извънбрачна връзка; 3. роднина, сродник; разг. роднини, род; семейни връзки; 4. тьрг. клиентела; търговски връзки; 5. връзка (с влак, параход и пр.); 6. рел. всички членове на една религиозна организация; 7. тех. свързване; монтиране; връзка; съединение; wrong ~ погрешна връзка (по телефона); 8. източник, снабдител (на наркотични средства).

connective

- [kъ'nektiv] I. а съединителен (за тькан); II. п грам. съюз(на дума).

connexion

- []=connection.

conning tower

- ['kЈni¤,tauъ] n команден пункт (на боен кoраб).

conniption

- [kъ'nipshn] n sl. истеричен припадък, истерия; пристъп на необуздан гняв.

connivance

- [kъ'naivъns] n мълчаливо одобрение/съгласие; съучастие (в нещо нередно, престьпно) (at, in); to be in ~ with мълчаливо одобрявам; съучастнича на.

connive

- [kъ'naiv] v 1. затварям си очите, мълчаливо одобрявам/насърчавам; съучастнича; to ~ at/in a crime съучастнича в престъпление; 2. заговорнича, конспирирам (with).

connoid

- ['kЈnЈid] I. а конусообразен; II. п конусообразен предмет.

connoisseur

- [kЈni'sъ:] n фр. познавач.

connotation

- [,kЈnъ'teishn] n допълнително значение, значение, което се подразбира.

connotative

- [kъ'noutъtiv] а допълващ, загатващ, подсказващ (of).

connote

- [kъ'nout] v включвам в себе си допълнително значение, загатвам за; означавам.

connubial

- [kъ'nju:biъl] а съпружески, брачен.

connubiality

- [kъ,nju:bi'aeliti] n 1. съпружество; 2. pl съпружески нежности.

conquer

- ['kЈ¤kъ] v 1. завоювам, завладявам (страна и пр.); спечелвам, завладявам (сьрце и пр.); 2. побеждавам, надвивам (враг и пр.); превъзмогвам (чувство).

conqueror

- ['kЈ¤kъrъ] n завоевател, победител.

conquest

- ['kЈ¤kwest] n 1. завоевание, завладяване (на територия); the C. завладяването на Англия от норманите в 1066 г.; 2. завладяна страна/територия; 3. завоюване, спечелване (на хора); to make a ~ of s.o. спечелвам (чувствата на) някого; 4. човек, спечелен (от някого, за нещо).

consanguine

- [kъn'sae¤gwin] а еднокръвен, родствен.

consanguineous

- [kЈnsae¤'gwiniъs] а еднокръвен, родствен.

consanguinity

- [,kЈnsae¤'gwiniti] n кръвно родство.

conscience

- ['kЈnshъns] n съвест; to have a good/ clean/clear/easy ~ съвестта ми e чиста/спокойна; to have a bad/guilty ~ съвестта ми e нечиста, гузен съм; to have s.th. on o.'s ~ , s.th. is weighing on my ~ нещо ми тежи на съвестта; to get s.th. off o.'s ~ изповядвам/признавам/свършвам нещо; pricks/pangs/twinges/worm of ~ угризения на еъвестта; for ~('s) sake за успокоение на съвестта; upon my ~ честна дума, с ръка на сърцето; in (all) ~ /upon my ~ I cannot agree честно казано, не мога да се съглася; to come to terms with o.'s ~ приспивам съвестта си; prisoner of ~ затворник, осъден заради социален протест.

conscience clause

- ['kЈnshъns,klЈ:z] n юр. уговорка в закон, която предвижда освобождаване от задължение поради морални и др. скрупули.

conscience money

- ['kЈnshъns ,m§ni] n дарение, направено за успокоение на съвестта.

conscience-smitten

- ['kЈnshъns,smitn] а изпълнен с угризения на съвестта.

conscience-stricken

- ['kЈnshъnsstrikъn] а изпълнен с угризения на съвестта.

conscience-struck

- ['kЈnshъns,str§k] а изпълнен с угризения на съвестта.

conscienceless

- ['kЈnshъnslis] а безсъвестен, безскрупулен.

conscientious

- [,kЈnshi'enshъs] а (добро)съвестен; ~ scruples морални скрупули.

conscientious objector

- [,kЈnshi'enshъs ъb'djektъ] n човек, който отказва да служи във войската поради своите убеждения.

conscientiousness

- [,kЈnshi,enshъsnis] n (добро)съвестност.

conscious

- ['kЈnshъs] а 1. съзнателен, осъзнат; обмислен, преднамерен; his ~ superiority осъзнатото му чувство за превъзходство; 2. в съзнание; to become ~ идвам в съзнание, свестявам се; 3. predic който съзнава/усеща/чувствува/забелязва; to be ~ of съзнавам; усещам; чувствувам; забелязвам; I was not ~ of being watched/that I was being watched не знаех, че ме наблюдават; to become ~ of осъзнавам; забелязвам; усещам; 4. = self-conscious 1; ~ pride гордост, смесена със смущение.

consciously

- ['kЈnshъsli] adv съзнателно, обмислено, преднамерено.

consciousness

- ['kЈnshъsnis] n 1. съзнание; чувство; усещане; ~ of being watched чувство, че съм наблюдаван; to awake to the ~ of осъзнавам, почувствувам; 2. фил. съзнание; мислене; 3. съзнание; to regain/recover ~ идвам в съзнание, свестявам се.

conscribable

- [kъn'skraibъbl] а подлежащ на задължителна военна служба.

conscript

- ['kЈnskript] I. а повикан на задължителна военна служба; редовен (за армия); II. п войник на задължителна военна служба. [kъn'skript] v повиквам на задължителна военна служба.

conscription

- [kъn'skripshn] n 1. военна повинност; 2. военен налог/данък.

consecrate

- ['kЈnsikreit] v 1. рел. освещавам (храм, хляб, вода); 2. освещавам, утвърждавам (традиция и пр.); 3. рел. ръкополагам за владика; 4. посвещавам, отдавам (to).

consecrated

- ['kЈnsikreitid] а рел. осветен, светен (за вода, хляб); on ~ ground в християнски гробища.

consecration

- [,kЈnsi'kreishn] n 1. посвещаване, отдаване; 2. освещаване; 3. ръкополагане на владика.

consecution

- [,kЈnsi'kju:shn] n 1. (логична) последователност; 2. серия, (по)редица (от сьбития); 3. грам. съгласуване (на времена и пр.).

consecutive

- [kъn'sekjutiv] а 1. последователен, следващ един подир друг; on three ~ days три дни подред; 2. грам. за следствие; ~ clause подчинено изречение за следствие.

consecutiveness

- [kъn'sekjutivnis] n последователност (логическа, по време); редуване.

consensual

- [kъn'sensjuъl] а юр. по взаимно съгласие; взаимен.

consensus

- [kъ'sensas] n съгласие, единодушие; общo мнение (и ~ of opinion); ~ government/politics управление/политика, целяща да спечели широка подкрепа.

consent

- [kъn'sent] v съгласявам се, съгласен съм, давам съгласието си; to ~ to do(ing) s.th. съгласен съм да направя нещо; to ~ to a proposal съгласявам се с предложение. [kъn'sent] n съгласие (to за); by common/mutual ~ по общо/взаимно съгласие; with one ~ единодушно; age of ~ юр. възраст от която съгласието на дадено лице има сила пред закона; пълнолетие.

consentient

- [kъn'senshъnt] a I. единодушен; съгласен (in); 2. съгласуван.

consequence

- ['kЈnsikwъns] n 1. последствие, последица (обик. pl); in ~ (of) като резултат (от); to face/take the ~s нося/тегля последствията, отговарям; 2. значение, важност; it is of no ~ няма значение; person of ~ важен/голям човек, човек с обществено положение; 3. следствие, извод, заключение.

consequent

- ['kЈnsikwъnt] I. a 1. логически последователен; който следва логически (from); 2.който следва/е резултат (on, upon от); ~ upon вследствие на; II. п 1. последствие, резултат; 2. лог. следствие, извод, заключение; 3. мат. втори член на пропорция; 4. грам. следствие (в условно изречение).

consequential

- [,kЈnsi'kwenshъl] а 1. който следва логически/произтича/е (косвен) резултат (to от); 2. важен, значителен; 3. важен, надут (за човек).

consequentiality

- [,kЈnsikwenshi'aeliti] n 1. последователност (на мисли и пр.); 2. важност, надутост.

consequently

- ['kЈnsikwъntli] adv 1. следователно, затова; 2. последователно, логически.

conservancy

- [kъn'sъ:vъnsi] n (служба по) охрана/опазване на горите и водите.

conservation

- [,kЈnsъ'veishn] n запазване; съхраняване; опазване (особ. на околната среда); охрана (на гори, реки и пр.); soil ~ борба с ерозията; ~ of energy физ. закон за запазване на енергията.

conservationist

- [,kЈnsъ'veishъnist] n природозащитник.

conservatism

- [kъn'sъ:vъtizъm] n консерватизъм, консерваторство.

conservative

- [kъn'sъ:vъtiv] I. a 1. който запазва/пази/консервира; 2. пол. консервативен; традиционен; 3. скромен, умерен; ~ estimate умерена преценка; at a ~ estimate минимално; on ~ lines по общоприетия начин; II. п 1. консерватор; 2.нещо, което запазва; средство за запазване/консервиране.

conservatoire

- [kъn,sъ:vъ'twa:] n фр. музикална академия, консерватория.

conservator

- ['kЈnsъveitъ] n 1. защитник, пазител; 2. надзирател, пазач, кустос (нa музей); служащ в управлението за охрана на горите и водите; 3. aм. юр. настойник, попечител.

conservatory

- [kъn'sъ:vъtъri] n 1. оранжерия; 2. aм. = conservatoire.

conserve

- [kъn'sъ:v] v 1. пазя, запазвам (здраве, енергия, паметници и пр.); 2. правя на мармалад/конфитюр. [kъn'sъ:v] n обик. рl конфитюр, сладко; захаросани плодове.

consider

- [kъn'sidъ] v 1. обмислям, обсъждам, разглеждам; помислям/размислям относно; I'll ~ it ще си помисля; ~ed opinion добре обмислено мнение; 2. вземам предвид, под внимание, имам предвид отчитам; all things ~ed като се има предвид всичко; 3. отнасям се с/показвам внимание/разбиране/загриженост към, съобразявам се с; 4. смятам, считам; 1 ~ it my duty to считам за свой дълг да; his works are well ~ed abroad работите му се ценят в чужбина.

considerable

- [kъn'sidъrъbl] а значителен, доста голям/ важен.

considerably

- [kъn'sidъrъbli] adv значително, доста (много).

considerate

- [kъn'sidъrъt] а внимателен, мил, деликатен (to, towards); it's very ~ of you много мило от ваша страна.

considerateness

- [kъn'sidъrъtnis] n внимание, деликатност (to, towards).

consideration

- [kъn,sidъ'reishn] n 1. обмисляне, обсъждане, разглеждане; to give a problem o.'s careful ~ разглеждам внимателно въпрос; to give ~ to a problem проучвам въпрос; the question under ~ разглежданият въпрос; a matter for our ~ въпрос, който заслужава да разгледаме/обсъдим; for your kind ~ с молба да се проучи/обсъди; 2. съображение, фактор; съобразяване, вземане предвид/под внимание; in ~ of като се има предвид, предвид на; on/under no ~ в никакъв случай; to take s.th. into ~ вземам/имам нещо предвид, to leave s.th. out of ~ не вземам предвид нещо; from ~s of kindness от добрина; 3. възнаграждение, отплата; юр. насрещна престация; еквивалент; for a ~ срещу заплащане/ възнаграждение; in ~ of като възнаграждение за; 4. внимание, деликатност; уважение; внимателно отношение (for); to have no ~ for не мисля за; нехая за, не уважавам; out of ~ for от внимание/уважение към; 5. ряд. значение, важност; of no ~ без значение; money is no ~ парите нямат значение; people of ~ важни хора.

considering

- [kъn'sidъri¤] prep като се има/имайки предвид. [kъn'sidъri¤] cj, adv като се има предвид, че; въпреки всичко, все пак; it's not so bad ~ все пак не е толкова лошо.

consign

- [kъn'sain] v 1. поверявам, предавам, оставям (to); to ~ a body to the grave погребвам; 2. тьрг. изпращам (стоки и пр.); давам на консигнация; 3. влагам (пари в банка).

consignation

- [,kЈnsig'neishn] n тьрг. 1. консигнация; 2. банков влог.

consignee

- [,kЈnsai'ni:] n тьрг. получател на стоки; лице, което взема стоки на консигнация, консигнатор.

consigner

- [] = consignor.

consignment

- [kъn'sainmъnt] n 1. поверяване, предаване, оставяне; 2. тьрг. изпращане; пратка, партида.

consignor

- [kъn'sainъ] n тьрг. търговец, който изпраща стоки, консигнант.

consist

- [kъn'sist] v 1. състоя се, съставен съм (of от), 2. състоя се, заключавам се (in в); 3. съвместим съм, съчетавам се (with с).

consistence

- [kъn'sistъns] n 1. консистенция, плътност; 2. последователност; 3. постоянство; 4. съгласуваност; съвместимост.

consistency

- [kъn'sistъnsi] n 1. консистенция, плътност; 2. последователност; 3. постоянство; 4. съгласуваност; съвместимост.

consistent

- [kъn'sistъnt] а 1. последователен, верен на принципите си; последователен, логичен (за постьпка); 2. съвместим, в съгласие (with).

consistory

- [kъn'sistъri] n цьрк. 1. консистория; 2. колегия на кардинали; 3. църковен съд.

consociate

- [kъn'soushieit] v обединявам (се), сдружавам (се), свързвам (се).

consolation

- [,kЈnsъ'leishn] n 1. утешаване; 2. утеха, утешение; words of ~ утешителни думи; ~ prize утешителна награда; ~ race надбягване на победените.

consolatory

- [kъn'sЈlъtъri] а утешителен.

console

- [kъn'soul] v утешавам (for). ['kЈnsoul] n 1. арх., тех. консол, конзола, подпора; 2. ел. (командно) табло; 3. муз. катедра, конзола, бюфет (на орган); 4. шкаф за радио/телевизор; 5. конзола (маса) (и ~ table).

consolidate

- [kъn'sЈlideit] v 1. затвърдявам (се), заздравявам (се); укрепвам, консолидирам; 2. обединявам (се); opinions have ~d мненията се определиха; 3. фин. консолидирам (дьлгове).

consolidated

- [kъn'sЈlideitid] a 1. фин. консолидиран; ~ annuties английска държавна консолидационна рента; C. Fund държавен фонд, за изплащане на лихви по държавните дългове; 2. втвърден, затвърден; 3. обединен.

consols

- [kЈn'sЈlz] consolidated annuities вж. consolidated 1.

consomme

- [kЈn'sЈmei] n фр. (силен) бульон.

consonance

- ['kЈnsъnъns] n 1. лит. съзвучие, асонанс; 2. съгласие, хармония (на мнения и пр.); in ~ with в съгласие/хармония с; 3. физ. резонанс; 4. муз. консонанс.

consonant

- ['kЈnsъnъnt] I. a 1. асонантен, хармоничен, съзвучен; 2. съответствуващ, съвместим (with); II. п ез. съгласен звук, съгласна буква.

consort

- ['kЈnsЈ:t] n 1. съпруг(а) (особ. в кралско семейство); 2. кораб, който придружава друг. ['kЈnsЈ:t] n 1. група (специалисти, музиканти, музикални инструменти); ансамбъл; 2. съгласие; to act in ~ with действувам в съгласие с; to rule in ~ with царувам заедно с. [kъn'sЈ:t] v 1. общувам (with); 2. хармонирам, съгласувам се (with).

consortium

- [kъn'sЈ:shiъm] n фин. консорциум.

conspectus

- [kъn'spektъs] n 1. общ преглед; 2. резюме, кратко изложение, конспект.

conspicuous

- [kъn'spikjuъs] а 1. очебиещ; очевиден; който изпъква/е на видно място, който се хвърля в очи; крещящ, ярък; in a ~ position на видно място; to be ~ by o.'s absence хвърля се в очи отсъствието ми, отсъствието ми се чувствува; 2. виден, забележителен (for); to make o.s. ~ by/through привличам вниманието с; to play a ~ part играя важна/централна роля; to cut a ~ figure правя впечатление; 3. безвкусен; пищен; разточителен; ~ consumption разточителство, разхищение.

conspicuousness

- [kъn'spikjuъsnis] n 1. очевидност, очебийност; 2. видно/централно място/положение; 3. забележителност; 4. безвкусица; пищност; разточителство.

conspiracy

- [kъn'spirъsi] n заговор, съзаклятие, конспирация; ~ of silence споразумение/сговаряне да се потули нещо.

conspirator

- [kъn'spirъtъ] n конспиратор, заговорник.

conspiratress

- [kъn'spirъtris] ж. р. от conspirator.

conspire

- [kъn'spaiъ] v 1. конспирирам, заговорнича (against); to ~ s.o.'s ruin кроя планове да проваля/ унищожа някого; 2. сговарям се надумвам се, нареждам (така че да стане нещо); circumstances ~d to defeat his efforts обстоятелствата се стекоха така, че усилията му отидоха напразно; everything seemed to ~ to make him late сякаш всичко се нареждаше така, че той да закьснее.

constable

- ['k§nstъbl] n 1. полицай; chief ~ началник на полицията (в град, облаcт); special ~ цивилен полицай (при особена нужда); 2. ист. управител на дворец.

constabulary

- [kъn'staebjulъri] I. а полицейски; Ц. п полиция; ам. жандармерия.

constancy

- ['kЈnstъnsi] n 1. постоянство, твърдост (на характер и пр.); вярност (в любов и пр.); 2. непроменливост (на температура и пр.).

constant

- ['kЈnstъnt] I. a 1. непрестанен, непрекъснат, постоянен, вечен; 2. непроменлив; константен; ~ current ел. постоянен/прав ток; 3. твърд (в нещастие и пр.); 4. верен (за приятел, любов и пр.); постоянен; упорит; II. п мат., физ. постоянна величина, константа.

constellate

- ['kЈnsteleit] v 1. образувам съзвездие (with); 2. книж. групирам се (into в); 3. украсявам (като) със звезди.

constellation

- [,kЈnste'leishn] n 1. съзвездие; 2. прен. плеяда; 3. астрол. разположение на планетите, констелация; 4. прен. положение на нещата, обстоятелства; the shifting ~ of power променливото съотношение на силите.

consternation

- [,kЈnstъ'neishn] n смайване; ужас; look of ~ ужасeн/смаян поглед; to look at s.o. in ~ гледам някого смаян/ужасeн/втрещен; filled with ~ ужасен, смаян, втрещен.

constipate

- ['kЈnstipeit] v запичам, причинявам запек.

constipation

- [,kЈnsti'peishn] n запек, констипация.

constituency

- [kъn'stitjuъnsi] n 1. избирателна колегия; избирателен район; 2. клиенти; поддръжници.

constituent

- [kъn'stitjuъnt] I. a 1. съставен (за част); 2. който има право да избира; 3. ~ assembly учредително събрание, което приема/поправя конституцията; II. п 1. съставна част; 2. избирател; 3. юр. доверител.

constitute

- ['kЈnstitju:t] v 1. назначавам (комисия и пр.); правя (някого) носител (на титла, дльжност); to ~ o.s. ... сам сe обявявам за...; 2. учредявам, основавам; 3. съставлявам, представлявам; 4. обик. pass устроен съм, създаден съм; I am not so ~d не съм такъв, не ми е такъв характерът; to be strongly ~d имам здрав организъм; 5. ам. издавам (закон); въвеждам в сила.

constitution

- [,kЈnsti'tju:shn] n 1. съставяне; учредяване; основаване; назначаване; ам. издаване, въвеждане в сила (на закон); 2. състав; 3. организъм, физика; характер, нрав; 4. пол. конституция; 5. устройство (обществено, политическо), организация; mental ~ , ~ of the mind манталитет, начин на мислене; 6. установен закон/обичай; постановление, декрет.

constitutional

- [,kЈnsti'tjushъnъl] I. a 1. органически (за особеност и пр.); 2. конституционен; 3. който поддържа установената конституция/форма на управление; II. п разг. редовна разходка, разтъпкване (за поддьржане на здравето).

constitutionalism

- [,kЈnsti'tjushъnъlizъm] n 1. коституционно управление; 2. придържане към/спазване на принципите на конституцията.

constitutionalize

- [kЈnsti'tjushъnъlaiz] v 1. давам конституция (на дьржава); 2. узаконявам.

constitutionally

- [,kЈnsti'tjushъnъli] adv 1. конституционно, според конституцията; 2. по природа/характер.

constitutive

- [kъn'stitjutiv] а 1. учредителен; 2. съставен, съществен (за чест); 3. в/на структурата/устройството.

constitutor

- [kъn'stitjutъ] n учредител, основател; създател.

constrain

- [kъn'strein] v 1. принуждавам, насилвам; 2. ограничавам (движенията на); за дреха стягам, притеснявам; 3. задържам насила, затварям; хвърлям в затвора.

constrained

- [kъn'streind] а 1. смутен; притеснен; 2. скован (за движение); ~ voice задавен глас.

constrainedly

- [kъn'streinidli] adv смутено; притеснено; задавено.

constraint

- [kъn'streint] n 1. принуда, насилие; to act under ~ действувам по принуда; 2. ограничение; ограниченост; ограничаващо условие; 3. стеснение; притеснение; стеснителност.

constrict

- [kъn'strikt] v 1. свивам, стеснявам (отвор и пр.); 2. стягам, стискам, притискам; 3. физиол. карам да се свие, свивам (се); 4. псих. потискам, сдържам.

constricted

- [kъn'striktid] а 1. свит, стеснен; 2. прен. ограничен (за мироглед и пр.); 3. пренаселен.

constriction

- [kъn'strikshn] n 1. свиване, стягане, стесняване; притискане; стискане; 2. физиол. свиване; стягане; стесняване; ~ in the chest стягане в гърдите.

constrictor

- [kъn'striktъ] n 1. анат. свивач (мускул); 2. зоол. вид боа.

constringe

- [kъn'stridj] = constrict.

construct

- [kъn'str§kt] v строя, построявам, градя, изграждам (прен.); геом. чертая, начертавам. ['kЈnstr§kt] n 1. построение (на мисьлта), идея, понятие; 2. ез. фраза, фразеологическо съчетание.

construction

- [kъn'str§kshъn] n 1. построяване, изграждане; строене; under ~, in course of ~ в процес на изграждане, в строеж; 2. строителство; attr строителен; 3. постройка, сграда, здание; 4. структура, конструкция, строеж, направа; 5. грам. конструкция; 6. тълкуване, обяснение; to put a good/bad/wrong ~ on s.o.'s words/actions тълкувам думите/постьпките на някого добре/зле/погрешно; this sentence does not bear such a ~ това изречение не може да се тълкува по този начин; 7. мат. построение.

constructional

- [kъn'str§kshъnъl] а 1. структурен, в/на структурата/изграждането; 2. строителен.

constructive

- [kъn'str§ktiv] 1. градивен, творчески; 2. = constructional; 3. който се подразбира/зависи от тълкуването; ~ crime юр. постъпка, която може да се изтълкува като престъпление.

constructor

- [kъn'str§ktъ] n строител, конструктор.

construe

- [kъn'stru:] v 1. правя граматически разбор на (изречение); поддавам се на граматически разбор; 2. грам. свързвам; pass управлявам, изисквам; this preposition ~s with the dative този предлог се свързва с/управлява/изисква дателен падеж; 3. превеждам (дума по дума); обяснявам, тълкувам (думи, действия).

consuetude

- ['kЈnswitju:d] n книж. обичай (местен, национален); неписан закон.

consul

- ['kЈnsъl] n дипл., ист. консул.

consular

- ['kЈnsjulъ] а консулски.

consulate

- ['kЈnsjulit] n 1. консулско звание; 2. времетраене на службата на консул, консулство; 3. консулство (сграда).

consulship

- ['kЈnsъlship] n 1. служба на консул; 2. = consulate 2.

consult

- [kъn's§lt] v 1. съветвам се (с), консултирам (се), справям се с; to ~ s. o. on/about s.th. съветвам се с някого за нещо; 2. обсъждам (with s.o.); 3. имам/вземам предвид, мисля за, показвам уважение към.

consultant

- [kъn's§ltъnt] n 1. консултант; 2. лекар консултант (и ~ physician); 3. експерт;4. човек, който се съветва/консултира.

consultation

- [,kЈnsъl'teishn] n 1. справяне, съветване; консултиране; 2. справка; консултация; 3. обсъждане; съвещание; 4. мед. консилиум, консулт.

consultative

- [kъn's§ltъtiv] а консултативен, съвещателен; който дава съвети.

consulting

- [kъn's§lti¤] а консултативен; който дава съвети; ~ physician/chemist, etc. лекар/химик и пр. консултант.

consulting hours

- [kъn's§lti¤ 'auъz] n pl приемни часове (на лекар, адвокат и пр.).

consulting room

- [kъn's§lti¤ ,rum] n лекарски кабинет.

consumable

- [kъn'sju:mъbl] I. a 1. който може да изгори; 2. който се яде, съестен, годен за ядене; II. п рl храни(телни продукти).

consume

- [kъn'sju:m] v 1. консумирам, изразходвам; изяждам, изпивам; ям; пия; 2. унищожавам, поглъщам (за огьн); 3. разпилявам, пропилявам, пилея, похабявам; 4. чезна, линея (обик. с away); 5. pass ям се, изяждам се; прен. изгарям, умирам (with от) (някакво чувство).

consumer

- [kъn'sju:mъ] n консуматор, потребител; ~ (s') goods потребителни стоки.

consumerism

- [kъn'sjumъrizъm] n 1. защита на интересите на купувача; 2. теория за нарастващата консумация.

consuming

- [kъn'sju:mi¤] а 1. унищожителен (за огьн и пр.); 2. (все-)поглъщащ.

consummate

- ['kЈnsъmeit] v 1. довеждам докрай, завършвам; сключвам (сделка и пр.); 2. юр. консумирам (брак); 3. довеждам до съвършенство; достигам съвършенство. [kъn's§mit] а 1. съвършен, ненадминат; 2. опитен, изпечен.

consummation

- [,kЈnsъ'meishn] n 1. довеждане докрай, завършване; завършък, край; 2. юр. консумация (на брак); 3. съвършенство, съвършено майсторство; 4. прен. връх(на точка); цел.

consumption

- [kъn's§mpshn] n 1. консумиране, изразходване; консумация; разход (на ел. енергия и пр.); 2. унищожаване; край; пропиляване; 3. белодробна туберкулoза, охтика.

consumptive

- [kъn's§mptiv] I. a 1. унищожителен, разрушителен; който поглъща (време, труд и пр.); 2. туберкулозен, охтичав; II. п туберкулозен, туберкулозно болен.

consumptiveness

- [kъn's§mptivnis] n предразположение към туберкулoза.

contact

- ['kЈntaekt] n 1. допир, контакт, съприкосновение; връзка; отношение; to bring s.o. into ~ with s.o. else свързвам някого с някой друг; to come into ~ допирам се до; свързвам се с, запознавам се с, срещам; to make ~ with свързвам се с, успявам да се свържа с; 2. връзка, познат (лице); 3. ел. контакт; връзка; to make ~ свързвам; включвам тока; to break ~ прекъсвам връзката, изключвам тока; 4. мед. лице, което е било в контакт със заразноболен; 5. ам. = contact lens. ['kЈntaekt] v 1. свързвам се (с), установявам/влизам във връзка (с); 2. в съприкосновение съм, допирам се (with).

contact flight

- ['kЈntaekt,flait] n ав. полет с визуална ориентировка.

contact lens

- ['kЈntaekt'lens] n опт. контактна леща.

contact man

- ['kЈntaekt'maen] n разг. връзка, посредник.

contact-flying

- ['kЈntaekt,flaii¤] n ав. полет с визуална ориентировка.

contact-pin

- ['kЈntaektpin] n ел. щепсел.

contact-plug

- ['kЈntaektpl§g] n ел. щепсел.

contagion

- [kъn'teidjъn] n заразяване; зараза (и прен.).

contagious

- [kъn'teidjъs] а заразен, заразителен (и прен.), прилепчив.

contain

- [kъn'tein] v 1. съдържам; имам; 2. побирам; 3. сдържам, въздържам, удържам; 4. воен. задържам (неприятел); 5. геом. заграждам (ьгьл и пр.); 6. мат. дeля се без остатък.

containable

- [kъn'teinъbl] а удържим.

contained

- [kъn'teind] а въздържан.

container

- [kъn'teinъ] n съд; резервоар; кутия; сандък; контейнер.

containerize

- [kъn'teinъraiz] v опаковам/превозвам в контейнери.

containment

- [kъn'teinmъnt] n 1. сдържаност, въздържаност; 2. политика на ограничаване влиянието на дадена държава/идеология.

contaminate

- [kъn'taemineit] v заразявам; замърсявам; развалям, разлагам; осквернявам; contaminating influence разлагащо влияние.

contamination

- [kъn,taemi'neishn] n 1. заразяване; замърсяване; разлагане; оскверняване; 2. зараза (и прен.); разлагащо влияние; 3. лит., ез. контаминация.

contemn

- [kъn'tem] v книж. презирам, отнасям се с презрение/пренебрежение към.

contemplate

- ['kЈntempleit] v 1. съзерцавам; 2. размишлявам (върху); 3. планирам, глася, проектирам; възнамерявам (с ger); to ~ suicide мисля за самоубийство; 4. очаквам.

contemplation

- [,kЈntem'pleishn] n 1. съзерцаване; съзерцание; 2. размишление, размисъл; 3. очакване, опасение; 4. проект(иране); that was never in ~ такова нещо не сме проектирали/замисляли.

contemplative

- [kъn'templъtiv] а замислен; съзерцателен; отдаден на/прекаран в съзерцание.

contemporaneity

- [kъn,tempъrъ'ni:iti] n едновременност.

contemporaneous

- [kъn,tempъ'reiniъs] a 1. едновременен (with); 2. съвременен (with).

contemporary

- [kъn'tempъrъri] I. a 1. съвременен; който живее/се случва по същото време (with); 2. (ултра)модерен; II. п 1. съвременник; 2. връстник.

contemporize

- [kъn'tempъraiz] v 1. правя да съвпада по време; случвам се/ставам по същото време; 2. осъвременявам.

contempt

- [kъn'tempt] n 1. презрение (for); to have/hold in ~ презирам; to bring s.o. into ~ карам да презират някого; to fall into ~ навличам/спечелвам си презрение; in ~ of въпреки, без да обръщам внимание на; 2. неуважение; оскърбление; ~ of court юр. неуважение към съда; familiarity breeds ~ фамилиарността поражда презрение.

contemptibility

- [kъn,tempti'biliti] n низост, подлост, мерзост.

contemptible

- [kъn'temptibl] а достоен за презрение; низък, долен.

contemptuous

- [kъn'temptjuъs] а презрителен, надменен; който се отнася с презрение; to be ~ of презирам.

contemptuousness

- [kъn'temptjuъsnis] n презрение; надменност.

contend

- [kъn'tend] v 1. боря се, сражавам се (with с, for за); 2. съпернича, състезавам се (with s.o. for s.th.); 3. споря; поддържам, твърдя.

contender

- [kъn'tendъ] n съперник (в избoри, сьстезание и пр.).

contending

- [kъn'tendi¤] а спорещ; борещ се, сражаващ се; ~ passions противоречиви страсти.

content

- [kъn'tent] a predic 1. доволен, задоволен (with); съгласен (to); to be ~ with s.th. доволен съм от нещо; задоволявам се с нещо, стига ми нещо; not ~ with robbing us, he... не стига дето ни ограби, ами...; 2. съгласен, гласуващ за (в Камарата на лордовете). [kъn'tent] n 1. (чувство на) (за)доволство/удовлетворение: to o/s heart's ~ до насита; колкото (си) искаш; 2. глас за/в полза на; лице, което гласува за (в Камарата на лордовете). [kъn'tent] v задоволявам; refl задоволявам се, доволен съм, стига ми, не ми трябва нищо друго (with с, освен). ['kЈntent] n 1. чссто pl съдържание; обем, вместимост; sugar ~ захарност; with a high protein ~ богат на белтъчини; 2. рl съдържание (на книга); 3. съдържание, същина; основна идея.

contented

- [kъn'tentid] а доволен, задоволен, спокоен; съгласен (to).

contentedly

- [kъn'tentidli] adv доволно, със задоволство.

contentedness

- [kъn'tentidnis] n (за)доволство; задоволеност.

contention

- [kъn'tenshn] n 1. спор, прение, препирня; раздор; 2. съперничество, съревнование; 3. твърдение; my ~ is that твърдя/поддържам, че.

contentious

- [kъn'tenshъs] a 1. свадлив, заядлив; който обича да спори; 2. спорен.

contentiousness

- [kъn'tenshъsnis] n 1. спорен характер (на вьпрос); 2. заядливост; свадливост.

contentment

- [kъn'tentmъnt] = contentedness.

conterminal

- [kъn'tъ:minъl] а книж. съседен; граничещ (with).

conterminous

- [kъn'tъ:minъs] 1. = conterminal; 2. = coterminous.

contest

- [kъn'test] v 1. споря (with, against s.o.); споря пo, оспорвам (довод, права и пр.); 2. боря се за; 3. оспорвам си, състезавам се за, съпернича за; to ~ a seat in parliament/a race боря се за място в парламента/да спечеля състезание. ['kЈntest] n 1. борба; състезание, конкурс; touring ~ автомобилни състезания; speed ~ авт. състезание за бързина; 2. спор, диспут; beyond ~ [kъn'test] неоспорим, безспорен.

contestable

- [kъn'testъbl] а 1. спорен; оспорим; 2. атакуем, уязвим.

contestant

- [kъn'testъnt] n 1. състезател, участник в конкурс/състезание; спореща страна; 2. конкурент, съперник, противник.

contestation

- [,kЈntes'teishn] n 1. спор; оспорване; matters in ~ спорни въпроси; 2. твърдение.

context

- ['kЈntekst] n контекст (и прен.); in this ~ разг. във връзка с това, по този повод.

contextual

- [kъn'tekstjuъl] а контекстуален.

contexture

- [kъn'tekstshъ] n 1. тъкан, структура (на плат, кости и пр.); 2. лит. композиция, структура; ~ of lies куп лъжи.

contiguity

- [,kЈnti'gju:iti] n 1. непосредствена близост, допир, съприкосновение; 2. псих. асоциация на идеи.

contiguous

- [kъn'tigjuъs] а съседен, близък, граничещ (to) ~ moments of time последователни моменти.

contiguously

- [kъn'tigjuъsli] adv близко, в съседство.

continence

- ['kЈntinъns] n 1. сдържаност, въздържаност, умереност; 2. въздържание (особ. полово), целомъдрие.

continent

- ['kЈntinъnt] а 1. сдържан, въздържан, умерен; 2. целомъдрен. ['kЈntinъnt] n континент; the C. Европа.

continental

- [,kЈnti'nentъl] I. a 1. континентален; европейски (не английски, британски); ~ breakfast лека сутрешна закуска; 2. ист. американски (по време на войната с Англия за независимост); II. п 1. континенталец; европеец (не англичанин, британец); 2. ист. войник от американската армия по време на войната с Англия за независимост; 3. ам. ист. обезценена банкнота.

continentalism

- [,kЈnti'nentъlizm] n европейски (не английски, британски) начин на живот и мислене.

continentally

- [,kЈnti'nentъli] adv 1. като континент; 2. по европейски, не по английски/британски.

contingency

- [kъn'tindjъnsi] n 1. случайност; (непредвиден) случай, евентуалност; in case of ~ should (a) ~ arise ако се случи нещо непредвидено, за всeки случай; за всяка евентуалност; 2. тьрг. непредвидени разходи.

contingent

- [kъn'tindjъnt] a 1. непредвиден; проблематичен; вероятен, евентуален; 2. условен, зависим (on от); to be ~ on s.th. завися от нещо. [kъn'tindjъnt] n 1. = contingency; 2. дял, пай; контингент.

continual

- [kъn'tinjuъl] a 1. непрестанен, непрекъснат; често повтарящ се; вечен; 2. ряд. продължителен.

continuance

- [kъn'tinjuъns] n 1. продължителност, (време)траене; продължение; of short ~ краткотраен; of long ~ дълготраен; 2. престой, (по-нататъшно) пребиваване, оставане; 3. юр. отсрочване, отлагане.

continuant

- [kъn'tinjuъnt] фон. I. а неексплозивен; II. n неексплозивна съгласна.

continuation

- [kъn,tinju'eishn] n 1. продължаване; продължение; ~ courses/school допълнителни курсове (за попьлване на знанията); 2. продължение; разширение; пристройка.

continuative

- [kъn'tinjuъtiv] а допълнителен; който продължава.

continuator

- [kъn'tinjueitъ] n продължител.

continue

- [kъn'tinju:] v 1. продължавам; трая; простирам се; 2. продължавам, не преставам/прекъсвам (с ger или inf дa правя нещо); 3. оставам, още съм, продължавам да бъда; 4. оставам (на работа); 5. фин., юр. отсрочвам (окончателно закупуване на акции, дело); a to be ~d жур. следва.

continued

- [kъn'tinju:d] а траен, продължителен; ~ fraction мат. безкрайна дроб; ~ interest неспадащ/постоянен интерес.

continuity

- [,kЈnti'nju:iti] n 1. непрекъснатост; 2. цялост, връзка, последователност; 3. приемственост; 4. кино монтаж; сценарий; сценарист (и ~ writer); ~ man/ girl помощник монтажист; 5. рад., телев. текст на говорител.

continuous

- [kъn'tinjuъs] а 1. непрекъснат, неспирен, без прекъсване; постоянен; 2. грам. продължителен; 3. ел. прав, постоянен.

continuum

- [kъn'tinjuъm] n (pl -nua [njuъ]) лат. фил. цялост; мат. континуум.

contort

- [kъn'tЈ:t] v 1. изкривявам, кривя, разкривявам; to ~ o.'s body кълча се; 2. извращавам, изопачавам.

contortion

- [kъn'tЈ:shn] n 1. кривене, изкривяване, разкривяване; кълчене; 2. изопачаване, извращаване; извращение.

contortionist

- [kъn'tЈ:shъnist] n 1. акробат; 2. човек, който изопачава/извращава.

contour

- ['kЈntuъ] n контура, очертание, профил (на терен); скица. ['kЈntuъ] v 1. правя контури/очертания; очертавам, скицирам; 2. очертавам, служа като очертание на; 3. строя (пьт и пр.) по очертанията на терена; нагаждам по очертанията на. ['kЈntuъ] а 1. конурен; профилен; 2. терасовиден (за разораване, напояване и пр.); 3. съобразен с очертанията на нещо.

contra

- ['kЈntrъ] prep против, срещу. ['kЈntrъ] adv напротив, наопаки. ['kЈntrъ] n 1. глас/довод против; 2. фин. обратна/кредитна страна на сметка.

contra-indicated

- ['kЈntrъ'indikeitid] а мед. противопоказeн.

contra-indication

- ['kЈntrъindi'keishn] n мед. противопоказание, контраиндикация.

contraband

- ['kЈntrъbaend] n контрабанда; контрабандни стоки; ~ of war военна контрабанда. ['kЈntrъbaend] а контрабанден.

contrabandist

- ['kЈntrъbaendist] n контрабандист.

contrabass

- ['kЈntrъbeis] n муз. контрабас (инструмент).

contraception

- [,kЈntrъ'sepshn] n (мерки за) предпазване от забременяване/за намаляване на раждаемостта.

contraceptive

- [,kЈntrъ'septiv] I. а предпазващ от забременяване, противозачатьчен; II. п средство против забременяване, противозачатъчно средство.

contract

- ['kЈntraekt] n 1. договор; контракт; пакт; съглашение; съгласие, споразумение; by private ~ по споразумение; to make a ~ for a supply of контрактирам доставка на; to enter into a ~ влизам в договорни отношения; to put up to ~ давам на търг; to put work out to ~ давам работа на предприемач; conditions of ~ поемни условия; as per ~ съгласно договора; ~ date дата/срок за изпълнение на договора, договорен срок; ~ labour работници на акорд; ~ note бележка, бордеро (за продожба, покупка); ~ price уговорена цена; ~ work, work on ~ работа на акорд; 2. годеж; женитба; 3. жп. абонаментна карта; 4. бридж окончателен анонс. [kъn'traekt] v 1. свивам (се); 2. скъсявам, съкращавам; 3. ограничавам, намалявам; 4. грам. сливам; съкращавам, контрахирам; 5. прихващам, заразявам се от (болеcт); придобивам (навик); to ~ a liking/taste for придобивам вкус към; 6. правя (дьлгове); навличам си (отговорност); 7. сключвам (брак); 8. завързвам (приятелство); 9. сключвам договор; уговарям; контрактирам; to ~ for work поемам работа (като предприемач); to ~ out развалям договор, отказвам да участвувам, излизам от, напускам (сьглашение и пр.).

contract bridge

- ['kЈntraekt'bridj] n бридж контра.

contracted

- [kъn'traektid] a 1. свит; свъсен, набръчкан (за чело, вежди); 2. ограничен, тесен (за схващане); 3. грам. съкратен, контрахиран.

contractile

- [kъn'traektail] а 1. физиол. свиваем, контрактилен; 2. който свива/скъсява/причинява свиване; ~ force сила на свиването.

contractility

- [,kЈntraek'tiliti] n свиваемост, еластичност (на мускули).

contracting party

- [kъn'traekti¤'pa:ti] n юр. контрагент; high contracting parties високодоговорящи страни.

contraction

- [kъn'traekshъn] n 1. свиване, контракция; скъсяване; 2. свъсване, свиване; 3. грам. сливане, скъсяване, контракция; съкратена форма; знак за съкращение; 4. заразяване; придобиване (на навик); 5. сключване (на договор, брак); 6. фин. намаляване, ограничаване (на кредит).

contractive

- [kъn'traektiv] а който свива/сгъва.

contractor

- [kъn'traektъ] n 1. предприемач; 2. доставчик; labour ~ предприемач, който наема работници на акорд; 3. анат. мускул, който свива.

contractual

- [kъn'traektshuъl] а имащ силата на договор; договорен.

contradict

- [,kЈntrъ'dikt] v 1. опровергавам; 2. противореча (на).

contradictable

- [,kЈntrъ'diktъbl] а опровержим.

contradiction

- [,kъntrъ'dikshъn] n 1. опровергаване, опровержение; 2. противоречие; непоследователност; ~ in terms лог. вътрешно противоречие; абсурд; in ~ with в противоречие с, несъвместим с.

contradictious

- [,kЈntrъ'dikshъs] а 1. склонен да противоречи/спори/опровергава; заядлив; 2. противоречив, непоследователен.

contradictiously

- [,kЈntrъ'dikshъsli] adv от любов към спора; заядливо.

contradictiousness

- [,kЈntrъ'dikshъsnis] n склонност/любов към спорене; заядливост.

contradictor

- [,kЈntrъ'diktъ] n човек, който опровергава/противоречи; опонент.

contradictoriness

- [,kЈntrъ'diktъrinis] n 1. = contradictiousness; 2. противоречивост, непоследователност.

contradictory

- [,kЈntrъ'diktъri] a 1. противоречив, непоследователен; несъвместим; 2. = contradictions 1. [,kЈntrъ'diktъri] n 1. опровержение; твърдение, което опровергава друго; 2. нещо, което противоречи на друго.

contradistinction

- [,kЈntrъdis'ti¤kshn] n 1. контраст, разлика, противоположност; in ~ from за разлика от; 2. противопоставяне.

contradistinguish

- [,kЈntrъdis'ti¤gwish] v разграничавам; различавам.

contrail

- ['kЈn,treil] ськр. от condensation trail (вж. condensation).

contralto

- [kЈn'tra:ltou] n 1. (контра)алт; (контра)алтова партия; 2. attr (контра)алтов.

contraposition

- [,kЈntrъpъ'zishn] n книж. контраст, антитеза.

contrapositional

- [,kЈntrъpъ'zishъnъl] а обратен.

contraption

- [kъn'traepshъn] n принадлежност, приспособление, уред; измишльотина.

contrapuntal

- [,kЈntrъ'p§ntъl] а муз. контрапунктичен.

contrapuntist

- [,kЈntrъ'p§ntist] n муз. контрапунктист, майстор на контрапункта.

contrariety

- [,kЈntrъ'raiъti] n 1. противоречие; разногласие; несьответствие; 2. препятствие; пречка; противодействие.

contrarily

- [kъn'trЁъrili] adv наопаки, напук.

contrariness

- ['kЈntrъrinis] n дух на противоречие, любов към противоречието.

contrarious

- [kъn'trЁъriъs] а 1. опак (за човек); 2. неблагоприятен (за време и пр.).

contrariwise

- ['kЈntrъriwaiz] adv 1. напротив, наопаки; от друга страна; 2. обратно, в обратна посока; по обратен начин.

contrary

- ['kЈntrъri] а 1. обратен, противен, противоположен; 2. който противоречи, противоречащ, противоречив (to); 3. неблагоприятен, противен (за вятьр и пр.); 4. разг. [kъn'trЁъri] = contrariouf 1. ['kЈntrъri] n нещо обратно/противоположно; on the ~ напротив, обратно; quite the ~ тъкмо обратното, тъкмо напротив; to interpret by contraries разбирам обратното; the direct ~ of точно обратното на; notification to the ~ съобщение в обратен смисъл; unless I hear to the ~ ако не бъда уведомен в обратен смисъл; for anything I know to the ~ доколкото знам, ако не се лъжа; I have nothing to say to the ~ не възразявам, нямам възражения; dreams go by contraries сънищата трябва да се тълкуват в обратен смисъл.

contrary to

- ['kЈntrъri ,tъ] рrер противно/обратно на, в разрез c.

contrast

- ['kЈntra:st] n 1. противоположност, разлика, контраст (to); контрастност; in ~ to/with за разлика от, в сравнение с; to stand out in sharp ~ to откроявам се рязко/ясно от; 2. противопоставяне, съпоставяне. [kъn'tra:st] v 1. противопоставям; съпоставям, сравнявам; 2. в контраст съм с, контрастирам, различавам (се), противоположен съм (with с, in по); противореча на (думи, действия).

contrastive

- [kъn'tra:stiv] а контрастен; контрастиращ; контрастивен.

contrasty

- [kъn'tra:sti] а контрастен (за фот. образ и пр.)

contrasuggestible

- [,kЈntrъsъ'djestibl] а склонен да реагира по обратен начин.

contravene

- [,kЈntrъ'vi:n] v 1. отивам против, нарушавам, престъпвам (закон и пр:); в разрез съм с, противореча на; 2. оспорвам, възразявам на.

contravention

- [,kЈntrъ'venshъn] n 1. нарушение (на закон); 2. оспорване, възражение, опозиция; in ~ of в разрез с.

contretemps

- ['kЈntrъtЈ¤] n фр. непредвидена спънка/пречка, лош късмет.

contribute

- [kъn'tribju:t] v 1. допринасям, спомагам, съдействувам, способствувам (to); 2. давам (своя дял), участвувам; внасям своя принос (to); 3. сътруднича (в списание и пр.) (to); to ~ newspaper articles пиша статии във вестник.

contribution

- [,kЈntri'bju:shъn] n 1. съдействие; участие; 2. принос, дял; 3. пожертвование, помощ; 4. статия, дописка; 5. налог, контрибуция, военно обезщетение; to lay under ~ налагам контрибуции (на).

contributor

- [kъn'tribjutъ] n 1. участник; дарител; 2. сътрудник, дописник.

contributory

- [kъn'tribjutъri] а 1. допринасящ, способствуващ (to за); допълнителен, второстепенен; 2. който прави принос/пожертвование; който зависи от пожертвования. [kъn'tribjutъri] = contributor.

contrite

- [kъn'trait] a 1. разкаян, каещ се; 2. изразяващ разкаяние.

contrition

- [kъn'trishn] n разкаяние.

contrivance

- [kъn'traivъns] n 1. средство, способ; хитрина; похват; by the ~ of с помощта на; 2. изобретение, приспособление, прибор, механизъм, апарат; 3. изобретателност; beyond human ~ който не може да бъде постигнат/направен от човек, извън човешките възможности.

contrive

- [kъn'traiv] v 1. измислям, изобретявам, правя; 2. замислям, кроя, планирам; 3. смогвам, съумявам, успявам; изхитрям се; to ~ well оправям се добре.

contrived

- [kъn'traivd] а скалъпен, уйдурдисан; изкуствен.

contriver

- [kъn'traivъ] n 1. изобретател, създател; 2. прен. комбинатор; 3. добър стопанин; човек, който умее да си планира разходите.

control

- [kъn'troul] n 1. власт, управление, ръководство, ръководене; регулиране; авторитет, влияние (over); надзор, контрол; to be in ~ of, to have ~ of/over владея, управлявам, държа здраво в ръцете си; to be/get beyond ~/out of ~ освобождавам се от власт/влияние; ставам неудържим; бивам изтърван (за положение); to be under ~ потушен съм (за огьн и пр.); to bring under ~ справям се с, потушавам (вьстание, пожар и пр.); to get ~ вземам връх/надмощие; to get under ~ овладявам; to have/keep under ~ владея; контролирам; the ship/car went out of ~ корабът/колата не можеше да се управлява; to lose ~ of изгубвам контрол над, не мога вече да владея/управлявам; to take ~ поемам управлението; owing to circumstances beyond my ~/over which I have no ~ поради независещи от мен обстоятелства; ~ of epidemics борба с епидемиите; ~ of fire воен. управление на огъня; 2. контрол(а), проверка; контролен опит; контролно животно (при опит); контролен/проверочен пункт; контролна служба; 3. тех. лост/механизъм за управление; арматурно/ контролно табло; 4. дух, който се проявява чрез медиум при спиритически сеанс; 5. attr контролен, проверочен. [kъn'troul] v (-ll-) 1. владея, господар съм на, държа във властта си; ръководя, напътвам; контролирам; служа си с, управлявам; 2. контролирам, надзиравам; регулирам; проверявам; 3. възпирам, сдържам, обуздавам, владея, овладявам (чувства).

control panel

- [kъn'troul'paenъl] n пулт за управление.

control tower

- [kъn'troul'tauъ] n ав. кула (на летище).

controllable

- [kъn'troulъbl] а управляем; който може да се регулира/контролира/проверява.

controller

- [kъn'troulъ] n 1. контрольор; инспектор; ревизор; "контрола"; air-traffic ~ авиодиспечер; 2. тех регулатор.

controversial

- [,kЈntrъ'vъ:shъl] а 1. спорен, дискусионен; 2. склонен да спори/полемизира.

controversialist

- [,kЈntrъ'vъ:shъlist] n полемист; човек, който обича да спори/полемизира.

controversy

- ['kЈntrъvъ:si] n спор, дискусия, полемика; beyond/without ~ 1) безспорен; 2) безспорно.

controvert

- ['kЈntrъvъ:t] v 1. оспорвам, поставям под съмнение, повдигам/правя възражение срещу; 2. оборвам, опровергавам.

contumacious

- [,kЈntju'meishъs] а 1. непокорен; опърничав; упорит, твърдоглав; 2. юр. който не се подчинява на решението на съда.

contumacy

- ['kЈntjumъsi] n непокорство, неподчинение (и на решение на сьда); опърничaвост, упорство, твърдоглавие.

contumelious

- [,kЈntju:'mi:ljъs] а оскърбителен; дързък, нахален.

contumely

- ['kЈntjumli] n оскърбление, обида; дързост, нахалство.

contuse

- [kъn'tju:z] v натъртвам, контузвам.

contusion

- [kъn'tju:jъn] n натъртване, контузия.

conundrum

- [kъ'n§ndrъm] n гатанка; главоблъсканица.

convalesce

- [,kЈnvъ'les] v възстановявам се (след болеcт), подобрявам се, оздравявам.

convalescence

- [,kЈnvъ'lesns] n (период на) възстановяване след болеcт, реконвалесценция.

convalescent

- [,kЈnvъ'lesnt] а възстановяващ се, оздравяващ, конвалесцентен.

convene

- [kъn'vi:n] v 1. свиквам (сьбрание и пр.); повиквам (в сьд); 2. събираме се.

convenience

- [kъn'vi:niъns] n 1. удобство; at your (own) ~ когато ви e удобно, когато намерите за добре; at o.'s earliest ~ при първа възможност; whenever it is to your ~ когато ви e удобно; 2. pl удобства; приспособления; all modern ~s всички модерни удобства; 3. клозет; public ~ обществен клозет; 4. изгода; marriage of ~ брак по сметка; to make a ~ of s.o. използувам някого, злоупотребявам с добрината на някого; ~ food лесна за приготвяне храна, полуфабрикат.

convenient

- [kъn'vi:niъnt] а удобен; пригоден; подходящ.

convent

- ['kЈnvъnt] n манастир (особ. женски).

conventicle

- [kъn'ventikl] n 1. тайно събрание; 2. молитвен дом/сьбрание на схизматици.

convention

- [kъn'venshn] n 1. свикване, събиране; 2. събрание; конгрес; ист. конвент; 3. споразумение, спогодба, договор, конвенция; 4. установена практика, обичай; 5. условност; to be a slave to ~ /to social ~s робувам на обществените условности.

conventional

- [kъn'venshъnъl] a 1. уговорен; конвенционен; 2. условен; конвенционален (и за орьжия); общоприет; традиционен; неоригинален, шаблонен; неспонтанен; 3. тех. стандартен.

conventionalism

- [kъn'venshъnъlizъm] n условност, конвенционализъм.

conventionality

- [kъn,venshъ'naeliti] n традиционност; липса на оригиналност/спонтанност; условност; шаблонност; рl обществени условности.

conventionalize

- [kъn'venshъnъlaiz] v представям/изобразявам по условен/традиционен/шаблонен начин; правя условен; шаблонизирам; стандартизирам.

conventual

- [kъn'ventjuъl] а манастирски, монашески.

converge

- [kъn'vъ:dj] v 1. приближавам се (on към); 2. срещам се, събирам (се), съсредоточавам (се) (в една точка); 3. мат. клоня.

convergence

- [kъn'vъ:djъns] n 1. срещане, събиране, сьсредоточаване; приближаване; 2. мат., биол., мед., физ. конвергенция, сходство.

convergent

- [kъn'vъ:djъnt] а мат. конвергентен, който се събира/среща в една точка.

conversable

- [kъn'vъ:sъbl] а общителен; приятен/интересен като събеседник.

conversance

- [kъn'vъ:sns] n осведоменост, познаване, компетентност (with).

conversant

- [kъn'vъ:snt] a 1. осведомен, запознат, компетентен (in, about, with); 2. отнасящ се, свързан (with).

conversation

- [,kЈnvъ'seishn] n разговор, беседа; to make ~ поддържам (безсъдържателен) разговор; ~ piece 1) жанрова картина; 2) интересна тема (за разговор); criminal ~ прелюбодеяние.

conversational

- [,kЈnvъ'seishъnъl] а 1. отнасящ се до разговор; който се употребява в обикновен разговор, разговорен (за дума и пр.); 2. приказлив, разговорлив.

conversationalist

- [,kЈnvъ'seishъnъlist] n човек, който умее да разговаря, сладкодумник.

conversazione

- ['kЈnvъ,saetsi'ouni] n итал. вечер, уредена за разговор на литературни, научни и пр. теми.

converse

- [kъn'vъ:s] v 1. говоря, разговарям, беседвам (with s.o. about s.th.); 2. общувам (with); разбирам се (with). ['kЈnvъ:s] n 1. ост. разговор, беседа; 2. общуване. ['kЈnvъ:s] n обратното, обратната страна, антоним (of на). ['kЈnvъ:s] а обратен, противоположен.

conversion

- [kъn'vъ:shn] n 1. превръщане, обръщане (to, into); приспособяване, преустройство; ~ of a house into flats преустройство на къща в апартаменти; 2. преминаване в/приемане на друга вяра; усвояване на друго мнение; духовен прелом; ~ to Christianity покръстване; many ~s to Buddhism много случаи на приемане на будизма; 3. фин. конверсия; attr конверсионен; 4. мат. превръщане (на проста дроб в десетична); 5. сграда/помещение, приспособено за друга цел; 6. юр. присвояване, злоупотреба; 7. ез. конверсия.

convert

- [kъn'vъ:t] v 1. превръщам, обръщам (into); приспособявам (сграда и пр.), преправям, преустройвам, преработвам; 2. обръщам (в друга вяра); накарвам (някого) да си промени мнението/светогледа; причинявам духовен прелом/пробуждане на съвестта у; to ~ s.o. to o.'s opinion спечелвам някого на своя страна; ~ed Jew покръстен еврeин; 3. фин. заменям (дадена валута) за конвертируема; обменям (с друга валута); 4. юр. присвоявам (обществени средства и пр.); 5. превръщам се, ставам (into); sofa that ~s into a double bed канапе, което става двойно легло. ['kЈnvъ:t] n човек, преминал в друга вяра/партия; човек, променил мнението си; to make a ~ of спечелвам на своя страна; обръщам в своята вяра; ~ to socialism човек, спечелен за (каузата на) социализма.

converter

- [kъn'vъ:tъ] n 1. ел. конвертер, умформер; 2. метал. конвертер; 3. реактор конвертер.

convertible

- [kъn'vъ:tibl] I. a 1. който може да бъде превърнат/приспособен/преработен/преправен/заменен/рaзмeнен; banknotes are ~ into coin банкнотите могат да бъдат разменени срещу монети; ~ terms синоними; 2. подвижен, сгъваем (зa покрив, кaпак); II. п главно ам. кола лодка със сгъваем покрив.

convex

- ['kЈnveks] a изпъкнал, издут, конвексен.

convexity

- [kъn'veksiti] n изпъкналост.

convexo-concave

- [kъn'veksou'kЈ¤keiv] а изпъкналовдлъбнат.

convexo-convex

- [kъn'veksou'kЈnveks] а двойно изпъкнал.

convey

- [kъn'vei] v 1. возя, превозвам, прекарвам, закарвам; предавам, придвижвам; пренасям; 2. съобщавам, предавам; изразявам, казвам, говоря; to ~ o.'s meaning изразявам мисълта си; it ~s nothing to me това не ми говори нищо; 3. юр. прехвърлям, приписвам (имот).

conveyable

- [kъn'veiъbl] а 1. преносим, портативен; 2. предаваем; 3. юр. подлежащ на прехвърляне/приписване (за имот).

conveyance

- [kъn'veiъns] n 1. превоз(ване), прекарване, предаване, пренасяне, придвижване; 2. превозно средство; кола; 3. юр. документ за прехвърляне (на имот); 4. предаване, изразяване (на мисли и пр.).

conveyer

- [kъn'veiъ] n конвейер, транспортьор.

conveyor

- [kъn'veiъ] n конвейер, транспортьор.

convict

- [kъn'vikt] v намирам за виновен, осъждам (of за). ['kъnvikt] n осъден; затворник; каторжник.

conviction

- [kъn'vikshъn] n 1. осъждане; 2. убеждаване; to be open to ~ мога да бъда убеден, вслушвам се в съвeти; 3. убеждение; съзнание; убеденост; to carry ~ убедителен съм; in the full ~ that с пълното убеждение/съзнание, че; to act up to o.'s ~s, to have the courage of o.'s ~s действувам според убежденията си.

convince

- [kъn'vins] v убеждавам (of в); накарвам някого да почувствува.

convinced

- [kъn'vinst] а убеден (of в).

convincible

- [kъn'vinsibl] а податлив на убеждение.

convincing

- [kъn'vinsi¤] а убедителен.

convivial

- [kъn'viviъl] a 1. весел; празничен; 2. другарски, общителен.

conviviality

- [kъn,vivi'aeliti] n 1. веселост; празничност; весело настроение; 2. общителност.

convocation

- [,kЈnvъ'keishn] n 1. свикване (на сьбрание); 2. събиране; цьрк. синод; 3. (академичен) съвет.

convoke

- [kъn'vouk] v свиквам (на сьбрание и пр.); to ~ a meeting/parliament свиквам събрание/парламент.

convolute

- ['kЈnvъlu:t] I. а бот., зоол. спирален, спираловиден, нареден в спирала; II. п спирала.

convoluted

- ['kЈnvъlu:tid] a 1. = convolute I; 2. заплетен, сложен.

convolution

- [,kЈnvъ'lu:shn] n 1. навиване, завиване, извиване; 2. извитост, спираловидност; 3. извивка, спирала; 4. анат. гьнка (на мозька).

convolve

- [kъn'vЈlv] v извивам (се), намотавам (се); усуквам (се), омотавам (се).

convolvulus

- [kъn'vЈlvjulъs] n бот. грамофонче; повитица.

convoy

- ['kъnvЈi] v придружавам, конвоирам, ескортирам. ['kъnvЈi] n 1. придружаване, конвоиране, ескортиране; 2. конвой, ескорт; охрана, стража.

convulse

- [kъn'v§ls] v 1. треса, разтърсвам, раздрусвам (и прен.); 2. свивам, сгърчвам, предизвиквам гърчене/конвулсии; to be ~ d with laughter превивам се/гърча се от смях.

convulsion

- [kъn'v§lshn] n 1. гърчене, конвулсии; 2. pl силен смях; to be in ~s гърча се/превивам се от смях; 3. сътресение; смущение, размирица; ~ of nature земетресение; изригване на вулкан.

convulsive

- [kъn'v§lsiv] а конвулсивен.

cony

- ['kouni] n 1. заек; 2. заешка кожа (особ. обработена като имитация на друга кожа); 3. ост. наивник, будала.

coo

- [ku:] v гукам; ~! ами! хайде де! [ku:] n гукане.

cook

- [kuk] n готвач; too many ~s spoil the broth девет баби, хилаво дете. [kuk] v 1. готвя; сготвям; варя, сварявам; пека, опичам; изпичам; 2. готвя се, варя се, пека се; to ~ well ставам за варене/готвене; 3. подправям, фалшифицирам, нагласявам; 4. to ~ up измислям, скалъпвам; 5. гласи се, мъти се, готви се, става; what's ~ing? какво има/става? какво се мъти? 6. sl. особ. в рр изморявам; 7. sl. развалям, разсипвам; to ~ s.o.'s goose провалям някого; to ~ o.'s (own) goose провалям се по собствена вина, сам се насаждам; his goose is ~ed спукана му е работата.

cook house

- ['kukhaus] n лятна кухня; временна кухненска постройка, походна кухня (в лагер и пр.); кухненско помещение, камбуз (в кораб).

cook-general

- ['kukdjenъrъl] n готвачка, която върши и другата домакинска работа.

cook-out

- ['kukaut] n излет, при който яденето се готви на открито.

cook-shop

- ['kukshЈp] n кулинарен магазин; гостилница.

cookbook

- ['kukbuk] n 1. готварска книга; 2. ам. разг. книга с подробни указания.

cooker

- ['kukъ] n 1. готварска печка; 2. тенджера, тиган; 3. плод, който става за печене/варене и пр.; 4. ам. готвач.

cookery

- ['kukъri] n 1. готварство; ~ book готварска книга; 2. ам. готварница.

cookie

- ['kuki] n 1. шотл. кифла; 2. ам. бисквита, курабия; 3. ам. sl. хубава жена, мацка, гадже; the way the ~ crumbles ам. както се развиват събитията, неизбежното положение.

cooking

- ['kuki¤] n 1. готвене; готварство; 2. attr за готвене; готварски; подходящ за готвене/печене и пр. (за плод).

cooking top

- ['kuki¤tЈp] n ам. вградена електрическа/газова готварска печка.

cooky

- [] = cookie.

cool

- [ku:l] a 1. (про)хладен, свеж; хладничък; 2. който държи хладно, лек (за облекло); 3. спокоен, хладнокръвен, невъзмутим; хладен, равнодушен, безучастен; надут, надменен, блазиран; to keep (o.'s head) ~ запазвам самообладание/хладнокръвие, не се вълнувам/горещя; to have a ~ head не се вълнувам, спокоен съм; to play it ~ разг. запазвам спокойствие, действувам спокойно/без да се вълнувам; 4. изтънчен, изящен; 5. дързък, самоуверен; дебелоок; ~ beggar/card/customer/hand човек, на когото не му мига окото; 6. цял (за сума); a ~ thousand цяла хилядарка; 7. студен (за цвят, джаз); 8. sl. чудесен, екстра; 9. ам. без расистки прояви/изстъпления; (as) ~ as a cucumber невьзмутим, на когото не му мига окото. [ku:l] n 1. хлад(ина), прохлада; 2. разг. спокойствие, хладнокръвие; keep your ~ запази спокойствие, не се вълнувай; 3. самоувереност. [ku:l] v 1. разхлаждам (се), разхладявам (се), охладявам (се), изстудявам (се); изстивам (и с down, off); 2. успокоявам (яд и пр.); минавам (за яд и пр.); успокоявам се, минава ми ядът; минава ми желанието/ меракът (с down, off); охладнявам (towards s.o. към някого); 3. забавям, намалявам (дейност); 4. to ~ over обмислям; to ~ it успокоявам се; не бързам много; to ~ s.o. off/out ам. sl. убивам някого; to ~ s.o. out ам. sl. набивам някого, за да му мине ядът/ желанието; подпитвам някого, мъча се да разбера ядосан ли е.

cool-headed

- ['ku:l'hedid] а хладнокръвен; спокоен.

cooler

- ['ku:lъ] n 1. съд за охлаждане на вино; 2. ам. хладилник; 3. sl. затвор; карцер; in the ~ прен. на хладно; 4. ам. питие с лед.

coolie

- ['ku:li] n кули.

cooling-off

- [,ku:li¤'Јf] n: ~ period период на изчакване, преди да се обяви стачка.

coolness

- ['ku:lnis] n 1. хлад(ина), прохлада; 2. хладнокръвие, спокойствие; хладност; 3. охлаждане (на чувства, отношения).

coolout

- [,ku:laut] n тех. охлаждаща течност/среда.

coolth

- [ku:lҐ] разг. = coolness.

coomb

- [ku:m] n дол(ина).

coombe

- [ku:m] n дол(ина).

coon

- [ku:n] n 1. = racoon; 2. разг. презр. негър; 3. sl. хитрец; ~ 's age ам. sl. много дълго време, векове.

cooncan

- ['ku:nkaen] n ам. вид игра на карти.

coop

- [ku:p] n 1. кафез (за кокошки); кокошарник; 2. кошница за риболов. [ku:p] v 1. затварям/държа в кафез/клетка; 2. to ~ in/up натъпквам, наблъсквам, държа на тясно.

cooper

- ['ku:pъ] n бъчвар. ['ku:pъ] v поправям/стягам бъчва; работя като бъчвар.

cooperage

- ['ku:pъridj] n 1. бъчварство; 2. бъчви; 3. бъчварница.

coordinate

- [kou'Ј:dineit] v координирам; съгласувам, свързвам; ам. съгласувам се.

coordinating conjunction

- [kou'Ј:dineiti¤ kъn'dj§¤kshn] n грам. съчинителен съюз.

coordination

- [kou,Ј:di'neishъn] n координация, координиране (и грам.); съгласуване, съгласуваност;свързване, свързаност.

coot

- [ku:t] n 1. белочела водна кокошка (Fulica atra); 2. разг. глупак, глупчо.

cootie

- ['ku:ti] n sl. въшка.

cop

- [kЈp] n sl. стражар, полицай. [kЈp] v (-pp-) 1. sl. хващам, пипвам; арестувам; you'll ~ it ще загазиш; 2. ам. sl. открадвам, свивам, гепя; 3. ам. купувам; 4. to ~ out ам. 1) измъквам се от задължение; отказвам се; не изпълнявам обещанието си (on към); 2) хващат ме на местопрестъплението; to ~ a plea признавам се за виновен в по-малко престъпление, за да избягна преследване за по-тежко. [kЈp] n sl. хващане, пипване; арестуване; fair ~ хващане на местопрестъплението; no ~, not much ~ нищо особено. [kЈp] n вълмо; масур; вретено.

cop-out

- [kЈp'aut] n ам. 1. претекст; начин за измъкване; 2. измъкване, кръшкане; 3. човек, който се измъква, кръшкач.

copacetic

- [,kЈpъ'setik] а ам. sl. отличен, твърде задоволителен.

coparcenary

- [kou'pa:sъnъri] n юр. сьнаследяване; съсобственост.

coparcener

- [kou'pa:sъnъ] n юр. сънаследник; съсобственик.

copartner

- [kou'pa:tnъ] n сътрудник, участник в печалби.

copartnership

- [kou'pa:tnъship] n сътрудничество, участие в печалби.

cope

- [koup] v справям се (with с). [koup] n 1. цьрк. филон; 2. прен. свод; the ~ of heaven небесният свод. [koup] v 1. покривам; 2. надвиснал съм над; 3. слагам корниз/парапет на.

copeck

- ['koupek] n рус. копейка.

coper

- ['koupъ] n търговец на коне. ['koupъ] n кораб, който продава контрабанда спиртни напитки на моряци.

copestone

- ['koupstoun] = coping-stone.

copier

- ['kopiъ] n 1. преписвач; машина за преписване; 2. подражател.

copilot

- [kou'pailъt] n втори пилот.

coping

- ['koupi¤] n корниз, парапет; завършък на зид; двустранна стряха на зид.

coping-stone

- ['koupi¤stoun] n 1. камък, използуван за корнизи; каменно било на покрив; 2. прен. последни щрихи; връх, венец.

copious

- ['koupiъs] а 1. изобилен; 2. многословен; 3. плодовит (за писател); 4. богат на мисли/сведения.

copper

- ['kЈpъ] n 1. мед, бакър; 2. медна монета, пара; 3. меден съд, медник, бакър, казан; 4. attr меден, бакърен. ['kЈpъ] v 1. покривам с мед; 2. ам. залагам срещу; 3. ам. осигурявам се срещу загуба. ['kЈpъ] n стражар, полицай.

copper-beech

- ['kЈpъbi:tsh] n червенолист бук.

copper-bottomed

- ['kЈpъ'bЈtъmd] а 1. с дъно, покрито с мед; здрав; 2. сигурен, обезпечен.

copper-nose

- ['kЈpъnouz] n червен нос (на пияница).

copperas

- ['kЈpъraes] n железен сулфат, зелен камък.

copperhead

- ['kЈpъhed] n 1. вид сев.-ам. отровна змия; 2. ист. човек от северните щати, който симпатизира на южните по време на гражданската война.

copperplate

- ['kЈpъpleit] n 1. (отпечатък от) медна плоча за гравиране; 2. attr калиграфичен.

coppersmith

- ['kЈpъsmiҐ] n бакърджия, медникар, казанджия.

coppery

- ['kЈpъri] а с меден/бакърен цвят.

coppice

- ['kЈpis] n горичка; гъстак, шубрак. ['kЈpis] v покривам с гъстак/шубрак.

coppicing

- ['kЈpisi¤] n редовно сечене на дървета за подобряване на гората.

copra

- ['kЈprъ] n копра, сушени ядки от кокосов орех.

coprology

- [kъ'prЈlъdji] n изк., лит. разработване на неприлични теми.

coprophagus

- [kъ'prЈfъgъs] а който се храни с тор.

coprophilia

- [,kЈprъ'filiъ] n подчертан интерес към цинизми/екскременти.

coprophilious

- [,kЈprъ'filiъs] а който расте на/се храни с тор.

copse

- [kЈps] = coppice.

copt

- [kЈpt] n копт.

coptic

- ['kЈptik] I. а коптски; II. n коптски език.

copula

- ['kЈpjulъ] n грам. копула, връзка; спомагателен глагол.

copulate

- ['kЈpjuleit] v съвкупявам се, копулирам.

copulation

- [,kЈpju'leishъn] n 1. свързване; 2. съвкупление, копулация, полово сношение.

copulative

- ['kЈpjulъtiv] I. a 1. детероден, полов; 2. грам. съединителен; II. п грам. съединителен сьюз.

copy

- ['kЈpi] n 1. копие; препис; подобие; clean/fair ~ белова; rough/foul ~ чернова; 2. (страница, написана по даден) образец; 3. екземпляр; жур. (отделен) брой, книжка; 4. жур. (подходящ) материал за дописка; дописка; ръкопис; this will make good ~ това e подходящ материал за вестник; 5. жур. текст на реклама. ['kЈpi] v 1. копирам; преписвам (и уч. - от някого); to ~ out/up преписвам; 2. подражавам (на), вземам за образец.

copy desk

- ['kЈpidesk] n ам. жур. писалище/работа на редактор.

copy-reader

- ['kЈpi,ri:dъ] n жур. (стилов) редактор.

copybook

- ['kЈpibuk] n 1. тетрадка (по краснопис); 2. attr 1) банален, изтъркан; 2) образцов, изряден.

copyboy

- ['kЈpibЈi] n жур. момче, което носи материалите и пр.

copycat

- ['kЈpikaet] n 1. подражател, папагал, маймуна; 2. уч. преписвач. ['kЈpikaet] v (-tt-) ам. подражавам.

copyhold

- ['kЈpihould] n (земя, дадена под) аренда.

copyholder

- ['kЈpihouldъ] n 1. арендатор; 2. печ. подставка за материала (пред словослагателя).

copying

- ['kЈpii¤] а копирен; ~ pencil химически молив.

copyist

- ['kЈpiist] n 1. преписвач, копист; 2. подражател, имитатор.

copyright

- ['kЈpirait] n 1. авторското право; 2. attr защитен от авторско право; ~ library библиотека, която получава безплатен екземпляр от всички книги, излизащи в Обединеното кралство. ['kЈpirait] v осигурявам авторското право (на книга и пр.).

copywriter

- ['kЈpiraitъ] n човек, който пише рекламите във вестник.

coq au vin

- [kЈkou'vae¤] n фр. пиле, сготвено с вино.

coquet

- [] = coquette.

coquetry

- ['koukъtri] n кокетство.

coquette

- [kЈ'ket] n фр. 1. кокетка; 2. вид колибри. [kЈ'ket] v кокетирам (и прен. ), кокетнича, флиртувам (with).

coquettish

- [kЈ'ketish] а кокетен.

cor

- [kЈ:] int вулг. брей!

cor anglais

- ['kЈ:r'Ј¤glei] n фp. муз. английски рог.

coracle

- ['kЈrъkl] n примитивна лодка от преплетени върбови пръчки.

coral

- ['kЈrъl] n 1. корал; 2. коралов цвят; 3. attr коралов.

coralline

- ['kЈrъlain] а коралов, червен като корал. ['kЈrъlain] n 1. вид водорасло; 2. коралоподобно растение/животно.

corallite

- ['kЈrъlait] n отделен корал; коралов фосил.

corbel

- ['kЈ:bъl] n арх. конзол, подпора, греда; скоба. ['kЈ:bъl] v (-ll-) арх. 1. построявам върху/подпирам с конзоли; построявам стъпаловиден покрив; 2. to ~ out/off издавам (се) върху конзоли.

corbie

- ['kЈ:bi] n шотл. гарван.

corbie-steps

- ['kЈ:bisteps] n pl арх. стъпаловиден ръб на покрив.

cord

- [kЈ:d] n 1. връв, въженце, канап, шнур; кант; 2. (дебела) струна; 3. анат. връзка; 4. изпъкнал ръб на рипсен плат; рипсено кадифе; рl панталони от рипсено кадифе; 5. мярка за дърва (3.63 куб. фута); 6. прен. връзка. [kЈ:d] v 1. връзвам с връв; 2. трупам дърва на кубици (вж. cordЄ 5).

cordage

- ['kЈ:didj] n въжета (и на кораб); върви; такелаж.

cordate

- ['kЈ:deit] а сърцевиден.

corded

- ['kЈ:did] a 1. вързан с връв/канап; 2. рипсен; 3. опънат; изпънат (за мускули).

cordial

- ['kЈ:diъl] I. a 1. сърдечен; топъл; приветлив; задушевен; 2. стимулиращ, възбудителен; ободрителен; II. п 1. стимулиращо/възбудително/ободрително питие/лекарство; 2. нещо, което действува ободрително.

cordiality

- [kЈ:di'aeliti] n сърдечност; топлота; приветливост, задушевност.

cordite

- ['kЈ:dait] n кордит, бездимен барут.

cordon

- ['kЈ:dъn] n 1. кордон; ширит; шнур; 2. лента на орден; 3. кордон (от полицаи и пр.); постове; sanitary ~ постове около място, където има заразна болест (и прен.); 4. кордон (овощно дьрво с изкуствено сьздадена форма); 5. арх. издаден ред камъни в стена. ['kЈ:dъn] v 1. украсявам с шнур/ширит; 2. to ~ off заграждам с кордон.

cordon bleu

- ['kЈ:dъnblъ:] n фр. 1. първокласен готвач; 2. награда/отличие на първокласен готвач/ресторант.

cordovan

- ['kЈ:dъvъn] n вид мека щавена кожа, кордован.

corduroy

- ['kЈ:djurЈi] n 1. рипсено (памучно) кадифе; 2. pl панталони от рипсено кадифе; 3. път от напречни греди (през мочурлива местност) (и ~ road). ['kЈ:djurЈi] v правя (пьт) от напречни греди.

core

- [kЈ:] n 1. сърцевина (и прен.); ядро (и на земята); вътрещност; център, среда; прен. същина, ядка; to the ~ съвсем, напълно, до мозъка на костите; to get to the ~ of стигам до същността на; 2. метал. леярско сърце; 3. ел. жило на кабел; 4. физ. активна зона (на реактор); hard ~ упорити хора, хора, неподатливи на убеждение. [kЈ:] v изрязвам сърцевината на (плод и пр.).

corelation

- [] = correlation.

corf

- [kЈ:f] n 1. кошница за жива риба/раци; 2. мин.вагонетка; количка; кофа.

corgi

- ['kЈ:dji] n дребно куче ирландска порода.

coriander

- [,kЈri'aendъ] n бот. кориандър.

corinthian

- [kъ'rinҐiъn] I. a 1. коринтски; 2. ост. натруфен (за стил); 3. ocm. развратен, разпуснат; II. п 1. коринтянин; 2. ост. развратник; конте; богат любител на спорта.

cork

- [kЈ:k] n 1. бот. лико, ликов пласт; 2. корк; тапа (и на вьдица); запушалка; 3. attr корков; ~ jacket/vest спасителен пояс, елече от корк. [kЈ:k] v 1. запушвам с тапа (и с up); 2. натърквам с горeн корк; 3. прен. подтискам (чувство); пресичам (апетит).

cork oak

- ['kЈ:kouk] n корков дъб (Quercus suber).

cork-tipped

- ['kЈ:ktipt] а с филтър от подобен на корк материал (за цигара).

corkage

- ['kЈ:kidj] n 1. заплащане в хотел за сервиране на вино, купено отвън; 2. запушване/отпушване на бутилки.

corked

- ['kЈ:kt] а 1. запушен (с тапа); 2. натъркан с горeн корк; 3. който мирише на тапа, с вкус на тапа (за вино).

corker

- ['kЈ:kъ] n sl. 1. необорим довод, нещо, което слага край на спор; 2. смела/дръзка лъжа; 3. екстра човек, арабия; нещо екстра.

corking

- ['kЈ:ki¤] a sl. чудесен, екстра; to have a ~ good time прекарвам чудесно.

corkscrew

- ['kЈ:kskru:] n тирбушон. ['kЈ:kskru:] a 1. спирален, спираловиден; 2. изкривен, крив; лъкатушен; остър (за завой). ['kЈ:kskru:] v 1. движа се (като) по спирала; лъкатуша; 2. измъквам/изтръгвам с мъка (и прен.).

corktree

- ['kЈ:ktri:] n 1. = cork oak; 2. дърво с коркова кора.

corkwood

- ['kЈ:kwud] n корково дърво (дьрвесината).

corky

- ['kЈ:ki] а 1. корков, подобен на корк; 2. с миризма на тапа (за вино); 3. sl. весел, жив.

corm

- [kЈ:m] n грудка; луковица.

cormorant

- ['kЈ:mъrъnt] n 1. зоол. дяволица, корморан (Phalacrocorax); 2. прен. хищник; лакомец.

corn

- [kЈ:n] n 1. зърно; зрънце; 2. житни растения; жито; пшеница; ам. царевица; ~ failure лоша/слаба реколта, неурожай; 3. attr житен, пшеничен; ам. царевичен; 4. разг. нещо остаряло/старомодно. [kЈ:n] v 1. образувам семена/зърна; изкласявам; 2. осолявам (месо и пр.), слагам в саламура; 3. храня със зоб. [kЈ:n] n мазол; to tread on s.o.'s ~s прен. настъпвам някого по мазола.

corn bread

- ['kЈ:nbred] n ам. царевичен хляб.

corn silk

- ['kЈ:nsilk] n царевична коса.

corn-belt

- ['kЈ:nbelt] n зърнопроизводителен район.

corn-chandler

- ['kЈ:ntshaendlъ] n житар.

corn-cob

- ['kЈ:nkЈb] n ам. царевичен кочан.

corn-cockle

- ['kЈ:nkЈkl] n бот. къклица (Agrostemma githago).

corn-crake

- ['kЈ:nkreik] n зоол. дърдавец (Crex crex).

corn-dodger

- ['kЈ:ndЈdjъ] n ам. царевична палачинка/питка.

corn-factor

- ['kЈ:nfaektъ] n житар.

corn-field

- ['kЈ:nfi:ld] n нива.

cornball

- ['kЈ:nbЈ:l] n ам. 1. топка от варена подсладена царевица; 2. селяндур, прост човек. ['kЈ:nbЈ:l] а ам. старомодно сантиментален.

cornea

- ['kЈ:niъ] n анат. роговица.

cornel

- ['kЈ:nel] n бот. 1. дрян (Cornus mas); 2. Кучешки дрян (Cornus sanguinea).

corneous

- ['kЈ:niъs] а рогов.

corner

- ['kЈ:nъ] n 1. ъгъл(че), кът(че); кьоше(нце) скрито/затънтено място; to cut off a ~ минавам по кратък/пряк път; to cut ~s спестявам усилия, върша нещо по най-бързия/ефикасния начин; the four ~s of the earth четирите краища на света; to go round a/the ~ завивам зад ъгъл(а); to have a (warm) ~ in o.'s heart for s.o. имам слабост към някого; to keep a ~ for оставям място за (при ядене); out of the ~ of o.'s ~ eye с крайчеца на окото си; round the ~ 1) зад ъгъла; 2) прен. много/съвсем близо; 3) предстоящ; 2. затруднено/критическо положение; to turn the ~ прен. излизам от трудно/опасно положение; преминавам кризата (при болест), прескачам трапа; 3. тьрг. монополно положение; корнър; 4. сп. корнър, ъглов удар (и ~-kick);5. attr ъглов, намиращ се на ъгъл(а); 6. ам. група поддръжници. ['kЈ:nъ] v 1. завивам зад ъгъл(а); правя завой; 2. прен. притискам до стената, поставям на тясно; хващам (някого), за да искам нещо от него; 3. тьрг. закупувам със спекулативна цел; to ~ the market завладявам пазара като изкупувам стоки; 4. ам. Срещам се/съединявам се под ъгъл (с).

corner-boy

- ['kЈ:nъbЈi] n безделник, зяпач.

corner-man

- ['kЈ:nъmaen] n (pl -men); 1. = corner-boy; 2. изпълнител комик в негърски ансамбъл.

corner-stone

- ['kЈ:nъstoun] n ъглов камък; прен. крайъгълен камък.

cornerwise

- ['kЈ:nъwaiz] adv диагонално, по диагонал.

cornet

- ['kЈ:nъt] n 1. муз. корнет; 2. корнетист; 3. фунийка (книжна); вафлена фунийка със сладолед. ['kЈ:nъt] n ист. младши кавалерийски офицер; знаменосец.

cornflakes

- ['kЈ:nfleiks] n pl тънки препечени тестени люспици за закуска.

cornflower

- ['kЈ:nflauъ] n бот. метличина (Centaurea cyanis).

cornice

- ['kЈ:nis] n 1. арх. корниз; 2. надвиснала снежна маса, корниз.

corniche

- [kЈ:'nish] n фр. крайбрежен панорамен път (и ~ road).

cornish

- ['kЈ:nish] ист. I. а корнуолски; II. n корнуолски език.

cornishman

- ['kЈ:nishmъn] n (pl -men) корнуолец.

cornucopia

- [,kЈ:nju'koupjъ] n мит. рог на изобилието.

corny

- ['kЈ:ni] a 1. житен; плодороден; 2. разг. сълзливосантиментален; изтъркан. ['kЈ:ni] а мазолест.

corolla

- [kъ'rЈlъ] n бот. венче.

corollary

- [kъ'rЈlъri] n 1. извод, заключение; 2. Естествена последица, резултат.

corona

- [kъ'rounъ] n (pl -ae [i:] , -as, [ъz]) 1. астр., ел. корона; 2. арх. горна извита част на арка, корона; 3. анат. корона; теме. [kъ'rounъ] n вид хаванска пура.

coronach

- ['kЈrъnaek] n шотл., upл. погребална песен.

coronal

- ['kЈrъnъl] n 1. диадема, коронка; 2. венче. ['kЈrъnъl] а анат. теменен.

coronary

- ['kЈrъnъri] I. а стат. коронарен; венечен; II. п 1. мед. коронарна тромбоза (и ~ thrombosis/occlusion разг. coronaries); 2. анат. коронарна артерия.

coronation

- [kЈrъ'neishn] n коронация.

coroner

- ['kЈrъnъ] n следовател при смъртни случаи.

coronet

- ['kЈrъnit] n 1. коронка (на жена) на пер; 2. диадема; венче.

corpora

- [] вж. corpus.

corporal

- ['kЈ:pъrъl] а телесен. ['kЈ:pъrъl] n ефрейтор; капрал; ship's ~ флотски полицай. ['kЈ:pъrъl] n църк. антиминс.

corporality

- [,kЈ:pъ'raeliti] = corporeality, corporeity.

corporate

- ['kЈ:pъrit] а корпоративен; общ; ~ body, body ~ корпоративна организация; ~ town град с общинско самоуправление.

corporation

- [,kЈ:pъ'reishn] 1. корпорация; (municipal) ~ общинско самоуправление; 2. ам. Акционерно дружество; 3. разг. шкембе, благоутробие; 4. Attr корпоративен; общински.

corporative

- ['kЈ:pъrъtiv] а корпоративен.

corporeal

- [kЈ:'pЈ:riъl] a 1. телесен; веществен, материален; 2. осезаем, видим.

corporeality

- [,kЈ:pъri'aeliti] n 1. вещественост, материалност; 2. осезаемост, видимост.

corporeity

- [kЈ:pъ'ri:iti] n 1. вещественост, материалност; 2. осезаемост, видимост.

corposant

- ['kЈ:pъzъnt] n сияние (около кораб, самолет при буря), огън на св. Елм.

corps

- [kЈ:] n (pl corps [kЈ:z]) фр. 1. корпус (медицински, интендантски и пр.); 2. прен. тяло; diplomatic ~ дипломатическо тяло; the press ~ печатът, журналистите; 3. ист. студентско дружество в германски университет.

corps d'arm¼e

- [,kЈ:da:'mei] n фр. армейски корпус.

corps d'elite

- [,kЈ:dei'lit] n фр. елитен корпус/войски/група.

corps de ballet

- [,kЈ:dъbae'lei] n фp. балетен ансамбъл, кордебалет.

corps diplomatique

- [,kЈ:diploumъ'ti:k] n фр. дипломатическо тяло/корпус.

corpse

- [kЈ:ps] n труп.

corpse-candle

- ['kЈ:pskaendl] n 1. блуждаещ огън (трептяща светлина в гробища, предвещаваща смьрт); 2. свещ над мъртвец.

corpsman

- ['kЈ:zmъn] n ам. воен. 1. войник санитар; 2. Член на корпус.

corpulence

- ['kЈ:pjulъns] n дебелина, пълнота, корпулентност.

corpulent

- ['kЈ:pjulъnt] а дебел, пълен, корпулентен.

corpus

- ['kЈ:pъs] n (pl corpora ['kЈ:pъrъ]) лат. 1. (пълен) сборник, корпус; пълно събрание на съчинения; материал, използуван за езиковедско изследване; 2. анат. главна част на орган; 3. труп.

corpus Christi

- ['kЈ:pъs'kristi] n лат. 1. цьрк. тяло Христово (празник); 2. име на колеж в Оксфорд.

corpus delicti

- ['kЈ:pъsdi'likti:] n лат. юр. предмет на престъплението; разг. явно/веществено доказателство за престъпление; труп.

corpus juris

- ['kЈ:pъs'djuъriz] n лат. юр. съвкупност на законите.

corpus vili

- ['kЈ:pъs'vaili] n лат. нещо малоценно, с което можем да си правим опити.

corpuscle

- ['kЈ:pъsl] n 1. кръвно телце; 2. телце; частица; корпускула.

corpuscular

- [kЈ:'p§skjulъ] а съставен от/отнасящ се до малки частици/до кръвни телца; физ. корпускулярен.

corral

- [kЈ'ra:l] n 1. ограда за добитък; клопка за диви зверове; 2. ограда от каруци около лагер. [kЈ'ra:l] v (-ll-) 1. вкарвам (добитьк) в ограда; вкарвам/държа в клопка; 2. заобикалям (лагер) с каруци; 3. разг. успявам да пипна, хващам, обсебвам.

correct

- [kъ'rekt] а 1. верен, точен, правилен; 2. коректен, (благо)възпитан; приличен, подходящ, какъвто трябва. [kъ'rekt] v 1. поправям, коригирам, сверявам, регулирам (часовник и пр.); 2. мъмря, смъмрям, правя забележка (на); наказвам; I stand ~ed приемам забележката, признавам, че съм сгрешил; 3. поправям, изправям, отстранявам; неутрализирам; противодействувам (на); излекувам; смекчавам.

correction

- [kъ'rekshn] n 1. поправка, корекция; поправяне, коригиране; подобрение; I speak under ~ може и да греша/да не съм прав; ако греша, поправете ме; 2. неутрализация, неутрализиране; 3. наказание; мъмрене; напомняне; house of ~ изправителен дом, затвор.

correctitude

- [kъ'rektitju:d] n коректност; коректно държане.

corrective

- [kъ'rektiv] I. a 1. поправителен, изправителен; 2. неутрализиращ, противодействуващ; смекчаващ; отстраняващ; II. п поправителна/изправителна мярка, коректив.

corrector

- [kъ'rektъ] n 1. коректор; 2. човек, който наказва.

correlate

- ['kЈrileit] n корелат, съотносително понятие. ['kЈrileit] v 1. намирам се в съотношение (with); 2. поставям в/установявам съотношение, съпоставям (to).

correlation

- [,kЈri'leishn] n съотношение, взаимна зависимост/връзка, корелация.

correlative

- [kЈ'relъtiv] I. а съотносителен; корелативен; II. п 1. = correlateЄ; 2. грам. корелат; съотносителен елемент.

correspond

- [,kЈris'pЈnd] v 1. отговарям, съответствувам, в съгласие съм (with, to); 2. кореспондирам(е си), пишем си (with).

correspondence

- [,kЈris'pЈndъns] n 1. съответствие; съотношение; 2. кореспонденция; преписка; 3. attr за кореспонденция; задочен; ~ courses задочни курсове/обучение; ~ school институт за задочно обучение; ~ student задочник; ~ column жур. Рубрика във вестник "писма до редакцията".

correspondent

- [,kЈris'pЈndъnt] n 1. кореспондент, дописник; 2. човек, който си пише с някого; to be a good/bad ~ пиша (някому) редовно/рядко; 3. съответствие; 4. тьрг. фирма и пр., с която друга фирма поддържа постоянни връзки. [,kЈris'pЈndъnt] а съответен; подходящ.

corresponding

- [,kЈris'pЈndi¤] а 1. съответен; съответствуващ, отговарящ; 2. който се занимава с кореспонденция; който кореспондира; ~ member член-кореспондент.

corrida

- [kЈ'ri:dъ] n исп. корида.

corridor

- ['kЈridъ] n 1. коридор (и територия); 2. ав. писта; ~s of power висши правителствени кръгове.

corridor train

- ['kЈridъ'trein] n влак с отделни купета.

corrie

- ['kЈri] n шотл. хлътнатина; циркус.

corrigendum

- [kЈri'djendъm] n (pl -da [-dъ]) лат. Печатна грешка; pl списък на печатни грешки.

corrigible

- ['kЈridjъbl] а поправим.

corroborate

- [kъ'rЈbъreit] v потвърждавам; подкрепям.

corroboration

- [kъ,rЈbъ'reishn] n потвърждение.

corroborative

- [kъ'rЈbъrъtiv] а потвърждаващ подкрепящ, усилващ.

corroboratory

- [kъ'rЈbъrъtъri] а потвърждаващ подкрепящ, усилващ.

corrode

- [kъ'roud] v 1. разяждам (и прен.); дълбая; 2. ръждясвам; причинявам ръждясване/корозия.

corrosion

- [kъ'roujn] n 1. разяждане (и прен), корозия; прен. разлагане, разложение; 2. ръжда, ръждясване, окисляване.

corrosive

- [kъ'rousiv] I. a 1. разяждащ (и прен.), корозивен; прен. разлагащ, разрушителен; ~ sublimate хим. меркурихлорид, сублимат; 2. остър, хаплив, саркастичен, жлъчен; II. п хим. корозивно вещество.

corrugate

- ['kЈrugeit] v 1. набръчквам (се), нагърчвам (се), нагъвам (се); ~d road неравен/набразден път; 2. тех. гофрирам, рифелувам; ~d cardboard велпапе, гофриран картон; ~d iron вълнообразна/рифелувана ламарина.

corrugation

- [kЈru'geishn] n 1. бръчка, гънка, дипла; 2. набръчкване, нагъване; 3. тех. гофриране, рифелуване.

corrupt

- [kъ'r§pt] а 1. покварен, развратен; безчестен; продажен, корумпиран; ~ practices корупция, подкупничество; 2. изопачен; подправен, фалшифициран; опорочен; нечист, пълен с грешки (за език, текст); 3. развален, гнил, разложен. [kъ'r§pt] v 1. покварявам (се), развращавам (се); корумпирам; подкупвам; 2. изопачавам; подправям, фалшифицирам; опорочавам; 3. развалям (се); заразявам (се); гния, разлагам (се).

corruptibility

- [kъ,r§ptъ'biliti] n 1. продажност, подкупничество; 2. нетрайност; склонност към разваляне.

corruptible

- [kъ'r§ptibl] а 1. подкупен; 2. нетраен, който лесно се разваля/разлага.

corruption

- [kъ'r§pshn] n 1. поквара; покваряване, развращаване; разложение; 2. продажност, корупция, подкупничество; 3. изопачаване, подправяне; 4. гниене, разлагане, разваляне; заразяване, зараза.

corruptive

- [kъ'r§ptiv] а покваряващ, развращаващ, разлагащ.

corsage

- [kЈ:'sa:j] n фр. (букетче, което се носи на) корсаж.

corsair

- ['kЈ:sЁъ] n пират, корсар, морски разбойник.

corse

- [kЈ:s] n ост. труп.

corselet

- ['kЈ:slit] n 1. броня; 2. (комбиниран) корсет и сутиен.

corselette

- ['kЈ:slit] n 1. броня; 2. (комбиниран) корсет и сутиен.

corset

- ['kЈ:sit] n корсет.

corsican

- ['kЈ:sikъn] I. а корсикански; II. п корсиканец; the ~ (ogre) Наполеон.

cortege

- [kЈ:'teij] n фр. кортеж, тържествено шествие.

cortes

- ['kЈ:tiz] n кортеси (парламент в Испания, Португалия).

cortex

- ['kЈ:teks] n (pl cortices ['kЈ:tisi:z]) лат. 1. стат. кора (особ. на главная мозьк); 2. бот. кора.

cortical

- ['kЈ:tikъl] а анат., бот. на/свързан с кората, с кора.

corticate

- ['kЈ:tikeit] а анат., бот. покрит с кора.

corticated

- ['kЈ:tikeitid] а анат., бот. покрит с кора.

corundum

- [kъ'r§ndъm] n минер. корунд.

coruscate

- ['kЈrъskeit] v блестя (и прен. ), святкам, искря.

coruscation

- [,kЈrъs'keishn] n блясък, святкане, искрене.

corvee

- ['kЈ:vei] n фр. ангария (и прен.).

corvette

- [kЈ:'vet] n фр. мор. корвет.

corvine

- ['kЈ:vain] а гарванов.

corymb

- ['kЈrimb] n бот. вид съцветие.

coryphaeus

- [,kЈri'fi:ъs] n (pl -phaei [-'fi:ai]) гр. корифей.

cos

- [kЈs] n салатка (и ~ lettuce). [kЈs] = cosine. [kЈz] ськр. от because.

cosecant

- [kou'si:kъnt] n мат. косеканс.

cosh

- [kЈsh] n палка. [kЈsh] v прасвам, фрасвам.

cosher

- ['kЈshъ] v глезя, коткам. ['kЈshъ] = kosher.

cosily

- ['kouzili] adv удобно, приятно, уютно.

cosine

- ['kousain] n мат. косинус.

cosiness

- ['kouzinis] n уютност, удобство, приятност.

cosmetic

- [kЈz'metik] I. а козметичен; II. п козметично средство.

cosmetician

- [,kЈzme'tishъn] n козметик.

cosmic

- ['kЈzmik] а космически, космичен; световен; междупланетен.

cosmogony

- [kЈz'mЈgъni] n космогония.

cosmology

- [kЈz'mЈlъdji] n космология.

cosmonaut

- ['kЈzmъnЈ:t] n космонавт.

cosmopolitan

- [,kЈzmъ'pЈlitъn] I. a 1. космополитен; който се среща навсякъде по света (и за животно, растение); 2. космополитически; II. п космополит, гражданин на света.

cosmopolite

- [kЈz'mЈpъlait] = cosmopolitan II.

cosmos

- ['kЈzmЈs] n 1. космос, вселена; 2. бот. космос.

cossack

- ['kЈsaek] n рус. казак.

cosset

- ['kЈsit] n 1. грижливо гледано агънце; 2. галено дете, галениче. ['kЈsit] v глезя, галя, коткам.

cost

- [kЈst] n 1. цена, стойност; разход, разноски; at any ~, at all ~s на всяка цена; at the ~ of с цената на; за сметка на; at o.'s ~ за своя сметка; high ~ of living скъпотия, скъп живот; ~ and freight стойност и фрахт на прeвоза; ~ insurance and freight (ськр. c.i.f.) стойност на превоза, фрахта и застраховката; 2. рl съдебни разноски; to know to o.'s ~ знам от горчив опит; to learn to o.'s ~ изпитвам на гърба си. [kЈst] v (cost) 1. струвам (и прен.); ~ what it may каквото и да струва, на всяка цена; 2. пресмятам разноските по производството на; определям цената (на), оценявам.

cost-effective

- [,kЈsti'fektiv] а рентабилен.

cost-free

- ['kЈstfri:] a, adv безплатен; безплатно.

costal

- ['kЈstъl] а анат. ребрен.

costard

- ['kЈstъd] n 1. вид едра ябълка; 2. шег. ост. "тиква", глава.

coster

- ['kЈstъ] n количкар, амбулантен търговец на плодове и зеленчуци.

costermonger

- ['kЈstъm§ngъ] n количкар, амбулантен търговец на плодове и зеленчуци.

costive

- ['kЈstiv] a 1. запечен, страдащ от запек; 2. запичащ, причиняващ запек; 3. бавен, муден, 4. стиснат, свидлив.

costliness

- ['kЈstlinis] n 1. ценност; 2. скъпотия; 3. пищност, великолепие.

costly

- ['kЈstli] а 1. скъп; ценен; 2. прен. който струва скъпо; 3. пищен, великолепен.

costmary

- ['kЈstmЁъri] n бот. ароматно растение от рода на димитровчето (Chrysanthemum balsamita).

costume

- ['kЈstju:m] n 1. костюм; national ~ народна/ национална носия; 2. attr костюмиран; подходящ за даден костюм; ~ piece театр. историческа пиеса. ['kЈstju:m] v изработвам костюмите за (пиеса и пр.); костюмирам.

costume jewelry

- ['kЈstju:m'djuъlri] n ефектни (нескъпоценни) украшения.

costumer

- ['kЈstjumъ] n търговец/ шивач на театрални/маскарадни костюми.

costumier

- [kЈ'stju:miъ] n търговец/ шивач на театрални/маскарадни костюми.

cosy

- ['kouzi] а 1. уютен, удобен, приятен; прен. топъл; 2. aм. тайничък, прикрит; предпазлив. ['kouzi] n калъф/калпак за чайник; похлупаче за варено яйце. ['kouzi] adv ам. предпазливо; to play it ~ прeн. играя предпазливо, изчаквам. ['kouzi] v aм. разг.: to ~ up докарвам се, подмазвам се (to).

cot

- [kЈt] n 1. детско креватче; 2. болнично легло; койка; 3. ам. походно легло; легло-люлка. [kЈt] n 1. кошара; 2. поет. колиба. [kЈt] v (-tt-) вкарвам в кошара.

cotangent

- [,kou'taendjъnt] n мат. котангенс.

cote

- [kout] n кошара; гълъбарник; клетка за птици.

coterie

- ['koutъri] n тесен кръг от хора с общи интереси.

cothurous

- [kou'Ґъ:nъs] n (pl -i [-ai]) гр. 1. котурна; 2. прен. трагически стил; трагедия.

cotillon

- [kъ'tiljъn] n котильон.

cotswold

- ['kЈtswould] n вид дьлгорунна овца (и ~ sheep).

cotta

- ['kЈtъ] n църк. късо расо.

cottage

- ['kЈtidj] n 1.къщичка, къщурка; селска къща (u country ~); 2. вила, виличка.

cottage cheese

- ['kЈtidj'tshi:z] n извара.

cottage hospital

- ['kЈtidj'hЈspitl] n малка болница; болница, разположена в няколко огради.

cottage industry

- ['kЈtidj'ind§stri] n домашна/надомна промишленост/занаяти.

cottage loaf

- ['kЈtidj,louf] n вид кръгъл селски хляб, погача.

cottage piano

- ['kЈtidjpi'aenou] n малко пиано, пианино.

cottager

- ['kЈtidjъ] n 1. селянин; 2. ам. курортист, летовник.

cottar

- ['kou,sta:] v (-rr-) играя главна роля (вьв филм) заедно с друг актьор; включвам (вьв филм) втори главен актьор.

cotter

- ['kЈtъ] n 1. шотл. ратай; 2. ирл. арендатор; 3. = cottager 1. ['kЈtъ] n тех. клин, шпонка, щифт.

cotton

- ['kЈtn] n 1. бот. пaмук (Gossypium); 2. памучен конец/конци; 3. памучен плат; 4. attr памучен. ['kЈtn] v 1. обиквам, привързвам се, харесвам (on to, ам. to); 2. разбирам, приемам; прен. загрявам (on to); 3. to ~ up to сприятелявам се с, сближавам се с; 4. залепвам се (за някого); не изпускам (някого) от погледа си (on to).

cotton candy

- ['kЈtn'kaendi] n захарен памук.

cotton wool

- ['kЈtnwul] n 1. суров памук; 2. медицински памук; 3. ам. памучна вата.

cotton-cake

- ['kЈtnkeik] n кюспе (от памучно семе).

cotton-gin

- ['kЈtndjin] n маган.

cotton-grass

- ['kЈtngra:s] n бот. пушица (Eriphorum).

cotton-mill

- ['kЈtnmil] n памучна фабрика.

cotton-picking

- ['kЈtnpiki¤] a sl. противен, гаден, проклет.

cotton-plant

- ['kЈtnpla:nt] = cottonЄ 1.

cottonmouth

- ['kЈtnmauҐ] n зоол. 1. сев.-ам. отровна змия (Agristrodon piscivorus); 2. вид сев.-ам. водна змия (Natrix).

cottonseed

- ['kЈtnsi:d] n памучно семе.

cottontail

- ['kЈtnteil] n вид сев.-ам. заек (Sylvilagus).

cottonweed

- ['kЈtnwi:d] n бот. бял смин (Gnaphalium).

cottonwood

- ['kЈtnwud] n канадска топола (Populus deltoides).

cottony

- ['kЈtъni] а 1. памучен; като памук; 2. мек, пухкав.

cotyledon

- [,kЈti'li:dъn] n бот. семеделен лист.

couch

- [kautsh] n 1. кушетка (и лекарска); 2. поет. ложе, легло; 3. леговище; 4. грунд (боя) on the ~ подложен на психоанализа. [kautsh] v 1. поет. лежа; (по)лягам; слагам да лежи; 2. лежа в засада, готвя се да скоча (за звяр); 3. навеждам се; 4. изразявам, формулирам (in); прикривам (under); to ~ o.'s refusal in polite terms отказвам по учтив начин; 5. мед. оперирам катаракта/перде; 6. навеждам, насочвам (орьжие); 7. слагам (семена) да покълнат. [kautsh] n бот. пирей (и ~-grass) (Agropyron rupens).

couchanf

- ['kautshъnt] а хер. легнал с вдигната глава.

couchette

- ['ku'shet] n фр. жп. кушет.

cougar

- ['ku:gъ] n зоол. пума (Felis concolor).

cough

- [kЈf] v 1. кашлям; to ~ o.s head off кашлям силно; 2. sl. признавам (си); cough down принуждавам (оратор) да замълчи чрез кашляне; cough out 1) изкашлям; 2) = cough up 2); cough up 1) = cough out 1); 2) sl. издавам (тайна и пр.); 3) sl. плащам, давам (неохотно); връщам (нещо откраднато); 4) sl. признавам (си); 5) sl. създавам. [kЈf] n 1. кашлица; изкашляне, покашляне; 2. sl. признание, признаване (на престьпление и пр.).

cough-drop

- ['kЈfdrЈp] n таблетка/дропс против кашлица.

cough-lozenge

- ['kЈflЈzindj] n таблетка/дропс против кашлица.

could

- [] вж. can.

coulee

- ['ku:lei] n 1. геол. изстинала лава; 2. ам. корито на пресъхнала река; дол, дере.

coulisse

- [ku:'li:s] n обик. pl 1. театр. кулиса; разстояние между две кулиси; 2. коридор; 3. канал, жлеб (на шлюзна врата); кулиса; 4. неофициална фондова борса; 5. място за неофициални прeговори.

couloir

- ['ku:lwa:] n фр. теснина, ждрело, клисура.

coulomb

- ['ku:lЈm] n фp. ел. кулон.

coulter

- ['koultъ] n нож на плуг.

council

- ['kaunsl] n 1. съвет; ~ of ministers министерски съвет; town/city ~ градски съвет; World Peace C. Световен съвет на мира; 2. съвещание, заседание; to be/to meet in ~ съвещавам се, на съвещание съм; ~ of war 1) военен съвет; 2) съвещание; ~ of physicians лекарски консулт, консилиум; 3. църковен събор; 4. библ. синедрион.

council estate

- ['kaunsilis'teit] n жилищен комплекс на градски съвет.

council flat

- ['kaunsl'flaet] n апартамент в жилищен комплекс на градски съвет.

council house

- ['kaunsl'haus] n къща в жилищен комплекс на градски съвет.

council school

- ['kaunsl'sku:l] n училище, издържано от градския съвет.

council-board

- ['kaunslbЈ:d] n 1. маса, около която се заседава; 2. заседание на съвет.

council-chamber

- ['kaunsl'tsheimbъ] n заседателна зала.

council-house

- ['kaunsl'haus] n сграда на съвет.

councillor

- ['kaunsilъ] n съветник, член на съвет.

councilman

- ['kaunslmъn] n (pl -men) = councillor.

councilwoman

- ['kaunslwumъn] (pl -women [-wimin]) ж.р. от councilman.

counsel

- ['kaunsl] n 1. съвещание, обсъждане, разискване; мнение, предложение; to hold/take ~ with съветвам се с; to keep o.'s (own) ~ мълча си, не издавам плановете/намеренията/мнението си; 2. съвет; ~ of perfection отличен съвет, който не може да бъде следван; неизпълним съвет/план; 3. (рl без измен.) адвокат; Queen's/King's ~ държавен адвокат; 4. замисъл, план; поведение. ['kaunsl] v (-ll-) 1. (по)съветвам, давам съвет; препоръчвам; to ~ an early start препоръчвам да се тръгне рано; would you ~ our giving up/us to give up the plan? бихте ли ни съветвали да се откажем от плана си? 2. (по)съветвам се (with).

counsellor

- ['kaunsъlъ] n 1. съветник (u в легация); 2. aм., ирл. адвокат (и ~-at-law); 3. възпитател (в детски лагер).

count

- [kaunt] v 1. броя, преброявам; смятам, пресмятам, изчислявам; not ~ing ... без да се смята/брои...; to ~ heads/noses преброявам присьствуващите; I смятам, считам, мисля; to ~ o.s. fortunate щастлив съм; to ~ s.o. as смятам някого за; you ~/you are ~ed among my best friends смятам те за един от най-добрите си приятели; 3. съм от/имам значение, смятам се; that doesn't ~ това не се смята; every minute ~s всяка минута е от значение; to ~ s.th. against s.o. смятам, че нещо е във вреда на някого, обвинявам/ виня някого за нещо; сърдя се някому за нещо; his past ~s against him миналите му деяния са в негова вреда; to ~ for nothing нямам никакво значение, нямам особено значение/цена; не струвам нищо/много; count down броя в обратен ред (напр. от 10 до 0, особ. при изстрелване на ракета и пр.); count in включвам, броя; count off изброявам; count on разчитам на, осланям се нa; възлагам надежда на; count out 1) изброявам; отброявам; 2) не смятам, изключвам; ~ me out не ме смятай, няма да дойда/ да участвувам; 3) сп. обявявам (боксьор) за победен; 4) to ~ the House out парл. отлагам заседание на парламента поради липса на кворум; count up изброявам; изчислявам, пресмятам; count upon = count on. [kaunt] n 1. броене, преброяване; (пре)смятане, изчисляване; out of ~ безброй, безчет, безброен, безчетен, неизброим; неизчислим; to keep ~ (of) броя, знам колко са/колко имам; to lose ~ of не смогвам да броя/да смятам, не знам вече колко са/колко имам; to put s.o. out of ~ карам някого да сбърка при броене; 2. общ брой, сума; his ~ of years годините му; this is short of the ~ сметката не излиза; blood ~ кръвна картина; 3. юр. точка/пункт/параграф в обвинителен акт; guilty on all ~s виновен по всички точки на обвинението; 4. внимание; to take no ~ of не обръщам внимание на; 5. отношение; on that ~ в това отношение; on the ~ of character що се отнася до характера; 6. сп. резултат; to be out for the ~ бокс бивам нокаутиран; прен. претърпявам поражение. [kaunt] n граф (не английски).

count noun

- ['kaunt,naun] n грaм. бройно съществително.

count-down

- ['kauntdaun] n косм. 1. обратно броене до нула (при пускане на ракета и пр.); 2. последни приготовления при това броене.

countable

- ['kauntъbl] I. а преброим; II. n грaм. Бройно съществително.

countenance

- ['kauntinъns] n 1. лице, израз, изражение, черти (на лицето); to change ~ лицето/изражението ми се променя (от вьлнение и пр.); 2. спокойствие, самообладание; to keep o.'s ~ запазвам самообладание; сдържам се да не се изсмея; to put/stare s.o. out of ~ смущавам някого, карам някого да се обърка; out of ~ объркан, смутен; 3. (морална) подкрепа; to give/lend ~ to подкрепям; to keep s.o. in ~ успокоявам/подкрепям някого. ['kauntinъns] v одобрявам; допускам; насърчавам; подкрепям (морално).

counter

- ['kauntъ] n тезгях; щанд; гише (в банка); over the ~ чрез посредник (за продaжба); без рецепта (за лекарство); under the ~ тайно; по нечестен/по втория начин (за нещо купено, продадено). ['kauntъ] n 1. жетон, чип; 2. пул; 3. брояч; тех. тахиметър. ['kauntъ] n 1. предница (на кон); 2. форт (на обувка); 3. фехт. париране, при което се описва кръг; бокс удар; as ~ to като противовес/отговор на; 4. извита задна част на кораб; 5. ам. прен. спирачка. ['kauntъ] а противоположен, обратен; насрещен; ~ orders заповеди, които отменят предишните. ['kauntъ] adv в обратна посока, обратно; to go/hunt/run ~ тичам в обратна посока; ~ to противно на; в противовес на; to run/go ~ to противореча на. ['kauntъ] v 1. противопоставям се (на), отговарям на (удар, довод и пр.), отвръщам, възразявам; 2. отбльсквам, парирам; нанасям противоудар.

counter word

- ['kauntъ,wъ:d] n дума, с която се злоупотребява/която е изгубила значението си поради твърде честа употреба.

counter-attack

- ['kauntъrъ'taek] n контраатака, противоудар, контраудар. ['kauntъrъ'taek] v контраатакувам.

counter-attraction

- ['kauntъrъ'traekshn] n отвличане на вниманието в друга посока; друга атракция, друго нещо, което привлича вниманието.

counter-claim

- ['kauntъkleim] n 1. юр. насрещен иск; 2. претенция/искане (в противовес/отговор на друга).

counter-clockwise

- ['kauntъ'klЈkwaiz] adv обратно на часовниковата стрелка.

counter-espionage

- ['kauntъr'espiъna:j] n контрашпионаж, контраразузнаване.

counter-foil

- ['kauntъfЈil] n талон (на чек и пр.); ам. контрола (на билет).

counter-intelligence

- ['kauntъrin'telidjъns] = counter-espionage.

counter-jumper

- ['kauntъdj§mpъ] разг. презр. = counterman.

counter-move

- ['kauntъ,mu:v] n противомярка, противоудар.

counter-offensive

- [,kauntъrъ'fensiv] n воен. контраофанзива.

counter-offer

- ['kauntъr,Јfъ] n предложение, направено след отхвърляне на друго.

counter-productive

- ['kauntъprъ'd§ktiv] а вреден; отрицателен; който пречи на/спъва производството; който има/дава обратен резултат.

counter-reformation

- ['kauntъ,refъ'meishn] n контрареформация.

counter-revolution

- ['kauntъ,revъ'lu:shn] n контрареволюция.

counter-revolutionary

- ['kauntъ,revъ'lu:shъnъri] I. а контрареволюционен; II. n контрареволюционер.

counter-tenor

- ['kauntъtenъ] n муз. контратенор.

counteract

- [kauntъr'aekt] v противодействувам (на), осуетявам; неутрализирам.

counteraction

- [,kauntъr'aekshn] n противодействие; неутрализиране.

counteractive

- [,kauntъr'aektiv] а противодействуващ; неутрализиращ.

counterbalance

- ['kauntъ,baelъns] n противотежест, противовес. ['kauntъ,baelъns] v уравновесявам; неутрализирам.

counterblast

- ['kauntъbla:st] n енергична/силна опозиция; остър отговор.

counterblow

- ['kauntъblou] = counter-attackЄ.

counterbuff

- ['kauntъb§f] n противоудар. ['kauntъ,baelъns] v отвръщам с удар.

countercharge

- ['kauntъtsha:dj] n 1. юр. противообвинение; 2. контраатака, контранападение. ['kauntъtsha:dj] v 1. юр. повдигам противообвинение; 2. контраатакувам, минавам в контраатака/контранападение.

countercheck

- ['kauntъtshek] n спънка, пречка; отпор, противодействие, съпротива; противодействуваща сила. ['kauntъtshek] v 1. = counteract; 2. проверявам повторно.

counterfeit

- ['kauntъfit] I. a 1. фалшив, подправен; 2. престорен, неискрен, лъжлив, лицемерен; II. п нещо подправено, фалшификация, фалшификат; имитация (и прен.). ['kauntъfit] v 1. фалшифицирам, подправям; 2. подражавам (на); наподобявам, имитирам; преструвам се (на), правя се (на); to ~ grief/love правя се на тьжен/влюбен.

counterfeiter

- ['kauntъfitъ] n 1. преструван; измамник; 2. фалшификатор ( на пари); 3. имитатор, подражател.

counterman

- ['kauntъman] n (pl -men) продавач (в магазин).

countermand

- ['kauntъma:nd] n заповед, която отменя друга. [,kauntъ'ma:nd] v отменям (заповед); оттеглям; анулирам.

countermarch

- ['kauntъma:tsh] n воен. обратен марш; прен. промяна (в линия на поведение). ['kauntъma:tsh] v воен. връщам (се) в обратна посока/в обратен ред.

countermine

- ['kauntъmain] n 1. воен. контрамина; 2. заговор, насочен срещу друг заговор. ['kauntъmain] v 1. воен. правя контрамина; противодействувам чрез правене на контрамина; 2. противодействувам (тайно); развалям (нечии сметки); провалям (нечий план).

counterpane

- ['kauntъpein] n покривка за легло.

counterpart

- ['kauntъpa:t] n 1. дубликат, копие; 2. двойник, еш; съответствие; това/този който съответствува/допълва; взаимнозаменяема част, 3. attr съответен.

counterplot

- ['kauntъplЈt] = countermine. ['kauntъplЈt] v противодействувам на/попречвам на/ осуетявам заговор (чрез друг заговор).

counterpoint

- ['kauntъpЈint] n 1. муз. контрапункт; 2. контраст. ['kauntъpЈint] v 1. муз. съчетавам/композирам контрапунктично; 2. контрастирам.

counterpoise

- ['kauntъpЈiz] n 1. противотежест; 2. равновесие. ['kauntъpЈiz] v 1. уравновесявам; балансирам; 2. компенсирам, неутрализирам.

counterpoison

- ['kauntъpЈizn] n противоотрова.

counterpose

- ['kauntъpouz] v предлагам като противовес/контраст на.

counterprogramming

- ['kauntъ'prougrъmi¤] n ам. телев. планиране на програмата така, че да се отклоняват зрителите от програмите на други телевизии.

countershaft

- ['kauntъshъ:ft] n тех. междинен/предавателен/разпределителен вал.

countersign

- ['kauntъsain] n воен. 1. парола; 2. заверка. ['kauntъsain] v приподписвам, заверявам, удостоверявам истинността на.

countersink

- ['kauntъsi¤k] n тех. конусен зенкер; фаска на отвор. ['kauntъsi¤k] v тех. зенкеровам.

countervail

- ['kauntъveil] v 1. уравновесявам, компенсирам; ~ing duty изравнително мито; 2. боря се срещу, излизам насреща на, издържам на.

countess

- ['kauntis] n графиня, контеса.

counting-house

- ['kaunti¤haus] n кантора (на фирма).

counting-room

- ['kaunti¤rum] n кантора (на фирма).

countless

- ['kauntlis] а безброен, безчислен, неизброим, несметен.

countrified

- ['k§ntrifaid] а провинциален; оселячен; недодялан, неотракан; to become ~ добивам провинциален/селски вид/маниери, опростявам.

country

- ['k§ntri] n 1. страна; God's (own) ~ ам. разг. Съединените щати; this ~ нашата страна; wine of the ~ местно вино; 2. население на дадена страна, народ; 3. отечество, родина, татковина; роден край; 4. село; провинция; town and ~ градът и селото, градовете и селата на дадена страна; in the ~ на село, в провинцията; на курорт; to go up ~ отивам/пътувам в провинцията (от столицата), пътувам към вътрешността на страната; 5. местност, край; природа; across ~ без пътека, напреко; the Black C. индустриалната част на средна Англия; 6. област, сфера; 7. = country and western, country music; 8. = country rocks; 9. attr селски; провинциален; to appeal/go to the ~ (разпускам парламента и) насрочвам избори; to live on the ~ продоволствувам се от местни източници; in the ~ sl. крикет настрана, далеч от вратата.

country and western

- ['k§ntriъnd'westъn] n ам. народни и каубойски песни.

country club

- ['k§ntri,kl§b] n клуб извън града с игрище и пр.

country cousin

- ['k§ntri'k§zn] n провинциалист, роднина/ човек, наскоро дошъл от провинцията.

country dance

- ['k§ntri,da:ns] n (аглийски) народен танц.

country gentleman

- ['k§ntri'djentlmъn] n (pl -men) (богат) земевладелец.

country house

- ['k§ntri,haus] n 1. къща на богат земевладелец; 2. вила, извънградска къща.

country music

- ['k§ntri'mju:zik] = country and western.

country party

- ['k§ntri'pa:ti] n земеделска партия.

country rocks

- ['k§ntri,rЈks] n геол. вместващи скали.

country-seat

- ['k§ntri,si:t] n замък/резиденция/дворец извън града.

countryman

- ['k§ntrimъn] n (pl -men) 1. селянин, селяк; 2. съотечественик, сънародник, земляк.

countryside

- ['k§ntrisaid] n 1. селска област; околност, природа; 2. жители на дадена област/околност.

countrywoman

- ['k§ntriwumъn] (pl -women [-wimin]) ж.р. от countryman.

county

- ['kaunti] n 1. графство (u административна единица в Англия); окръг (в САЩ); 2. жителите на дадено графство/ам. окръг; 3. местна аристокрация/дворянство; 4. attr на графството; ам. окръжен; аристократически, дворянски; ~ borough/corporate ист. град с права на графство; ~ town главен град на графство.

county palatine

- ['kaunti'paelъtain] n ист. графство, чийто граф е имал кралски привилегии.

coup

- [ku:] n фр. 1. сполучлив удар/ход, успех, победа; 2. = coup d'јtat; 3. билярд пряко попадение на топка.

coup d'etat

- [,ku:dei'ta:] n фp. държавен преврат.

coup d'oeil

- [,ku:d'Јl] n фр. поглед; общ преглед.

coup de grace

- [,ku:dъ'gra:s] n фp. последен/смъртоносен удар.

coup de main

- [,ku:dъ'mein] n фр. внезапно енергично нападение.

coupde theatre

- [,ku:dъtei'a:tr] n фр. 1. неочаквана развръзка; сценичен ефект; успех; 2. сензация; внезапен обрат.

coupe

- [ku:p] n фр. (сладолед с плодове, сервиран в) широка чаша. ['ku:pei] n фр. 1. двуместна закрита карета; 2. двуместен закрит автомобил.

couple

- [k§pl] n 1. двойка; in ~s по двама, на двойки; courting ~ годеници; married ~ брачна двойка, съпрузи; 2. чифт (ловджийски кучета); 3. ремък за две кучета; 4. мех. двоица сила; 5. стр. разпънка, напречник; 6. a ~ of два, два-три, две-три, няколко; a ~ more ам. още два/две. [k§pl] v 1. свързвам по две; съединявам (се), съчетавам (се), комбинирам (се); чифтосвам (се); съешавам (се); женя (се), оженвам (се); 2. свързвам, асоциирам (together, with); 3. скачвам (вагони); тех. зацепвам; 4. съвъкупявам се; 5. to ~ on закачам (вагон).

coupler

- ['k§plъ] n 1. тех. съединител; присьединително устройство; 2. жп. сцепка; 3. рад. връзка; свързване (на крьгове); 4. муз. устройство в орган за свързване на клавиатурата и пр., копулация.

couplet

- ['k§plit] n куплет, двустишие.

coupling

- ['k§pli¤] n 1. съешаване; чифтосване; 2. свързване; 3. тех. съединител; муфа; съединително звено; 4. рад. връзка; свързване (на крьгове).

coupon

- ['ku:pЈn] n 1. купон (и за продоволствие); bread is on/off ~s хлябът е с купони/се продава свободно; 2. фиш (за спорт-тото).

courage

- ['k§ridj] n мъжество, смелост, кураж, решителност, храброст, юначество; to lose ~ обезкуражавам се, губя кураж, падам духом; to take/pluck up/muster up/summon up ~, to take-o.'s ~ in both hands осмелявам се, решавам се, престрашавам се, събирам смелост.

courageous

- [kъ'reidjъs] а смел, решителен, храбър, мъжествен, юначен, куражлия.

courgette

- [kuъ'jet] n фр. тиквичка.

courier

- ['kuriъ] n 1. куриер; 2. агент, който урежда пътуване; екскурзовод (на туристическа агенция); 3. ам. контрабандист.

course

- [kЈ:s] n 1. курс ( и на планета), движение, течение (и на река), посока; to enter on the/to start on a ~ of тръгвам по пътя на; to keep/hold o.'s ~ държа курс, не се отклонявам от пътя си; 2, ход, вървеж, развитие, течение; the ~ of events ходът/развитието на събитията; to let things take/run their ~ оставям нещата да се развиват сами/по реда си; to let the law take its ~ оставям правосъдието да си каже думата; the ~ of life земният път, линията на живота; the ~ of nature законът на природата, естественият ход на нещата; in ~ of construction в строеж; in the ~ of в течение на; през време на; in the ~ of time с течение на времето; in due ~ своевременно, когато трябва, когато му дойде времето; matter of ~ нещо, което се разбира от само себе си, нещо естествено/в реда на нещата; in the ordinary ~ of events/things обикновено, нормално; като нещо напълно естествено; of ~ разбира се, естествено; 3. ред, постепенност; in ~ поред; 4. линия на поведение, политика, начин на действие; to enter on the/to start on a ~ of тръгвам по пътя на; to shape o.'s ~ определям поведението си; to stay the ~ следвам пътя си докрай; не се отказвам; сп. издържам до финала; to steer/tread a middle ~ държа среден курс, избягвам крайностите; to steer/tread a steady ~ вървя неотклонно по пътя си; водя твърда политика; to take o.'s own ~ вървя по собствен път, имам своя собствена линия на поведение; осланям се само на себе си; to take a drastic ~ вземам строги/решителни мерки, постъпвам/ действувам сурово/решително; to take to evil ~s тръгвам по лош път; 5. (учебен) курс; ~ of lectures (курс) лекции; ~ of study учене, следване; 6. лекуване, лечение; серия (нагревки, инжекции и пр.); 7. блюдо, ястие, ядене; three- ~ lunch обед с три блюда (супа, ядене, десерт); 8. сп. писта; хиподрум; игрище за голф; 9. корито (на река и пр.); поток; 10. стр. хоризонтален ред на зидария; 11. рудна жила, въглищен пласт; 12. мин. галерия; 13. мор. долно платно; 14. рl мензис, менструация; ~ of exchange валутен курс; to walk over the ~ спечелвам лесно победа. [kЈ:s] v 1. ходя на лов с кучета; гоня, преследвам (дивеч за куче); 2. бягам, тичам; тека (и за сьлзи); движа се, циркулирам (за крьв); 3. препускам (за кон); пускам (куче по дивеч).

courser

- ['kЈ:sъ] n 1. бърз кон; 2. ловджийско куче; 3. ловец, ловджия; преследвач; 4. кремав/пустинен дъждосвирец (Cursorius cursorius).

court

- [kЈ:t] n 1. (вътрешен) двор; 2. дворец, палат; (кралски) двор; кралско семейство; (кралски) прием; to hold ~ давам прием (за кралска особа); прен. заобиколен съм от обожатели/почитатели; the C. of St James английският кралски двор; 3. съд(илище); съдебна палата; съдия, съдии; съдебно заседание; съдебна зала; ~ of law/justice/judicature, law ~ съд; ~ of inquiry воен., мор. дисциплинарен съд; to go to ~ завеждам дело, съдя се (с някого); to bring to ~ (for trial) сьдя; to clear the ~ поканвам публиката да напусне съдебната зала; to come before the ~ явявам се пред съда; бивам разгледан (за дело); to put/rule out of ~ лишавам от право на иск; отхвърлям като несьстоятелен (довод); поставям в неудобно положение, обърквам; to put o.s. out of ~ провалям каузата си, компрометирам се, сам се лишавам от правото да бъда изслушан от съда; to settle out of ~ помирявам се преди разглеждането на дело, не стигам до съд; in ~ в съда; in open ~ при открити врата, в открито заседание; 4. (събрание на) управително тяло; 5. игрище, корт; the ball is in your own ~ прен. твой ред е (да действуваш); 6. ам. сляпа улица; 7. ам. мотел; 8. ухажване, внимание; почтителност; to pay/make (o.'s) ~ to ухажвам, увъртам се около; 9. attr 1) дворцов; 2) съдебен. [kЈ:t] v 1. ухажвам, увъртам се около; 2. домогвам се до, мъча се да спечеля; to ~ sleep мъча се да заспя; 3. сам си търся (неприятност и пр.); to ~ danger излагам се на опасност; to ~ death рискувам живота си; to ~ disaster търся си белята.

court circular

- ['kЈ:t'sъ:kjulъ] n дворцов бюлетин в пресата.

court game

- ['kЈ:tgeim] n тенис, хандбал, баскетбол, волейбол.

court order

- ['kЈ:t'Ј:dъ] n съдебно решение/нареждане.

court plaster

- ['kЈ:t,pla:stъ] n лейкопласт.

court-card

- ['kЈ:tka:d] n цветна карта, оньор (поп, дама, момче).

court-day

- ['kЈ:tdei] n ден, в който заседава съд.

court-dress

- ['kЈ:tdres] n официално облекло.

court-guide

- ['kЈ:tgaid] n дворцов указател (на лица, представени в двореца).

court-martial

- [kЈ:t'ma:shl] n (pl courts-martial) военен съд. [kЈ:t'ma:shl] v (-ll-) съдя/осъждам във военен съд.

courteous

- ['kъ:tiъs] а учтив, вежлив, любезен; благовъзпитан.

courtesan

- [,kЈ:ti'zaen] n 1. куртизанка; 2. проститутка.

courtesy

- ['kъ:tisi] n 1. учтивост, вежливост, любезност; благовъзпитаност; (акт на) внимание; with scant ~ неучтиво, нелюбезно; 2. благосклонно съгласие, благоволение; съдействие, разрешение; by ~ по благоволение (не по право); by ~ of с (любезното) разрешение на; 3. = curtsy; 4. юр. право на вдовец да ползува частна собственост, която е наследил от жена си.

courtesy light

- ['kъ:tisi'lait] n авт. лампа, която се запалва при отваряне на вратата.

courtesy title

- ['kъ:tisi'taitl] n титла, която се дава по обичай (не по закон, наследство); титла, дадена от любезност.

courtezan

- [] = courtesan.

courthouse

- ['kЈ:thaus] n 1. съд(илище), съдебна палата; 2. ам. сграда на окръжен съвет.

courtier

- ['kЈ:tiъ] n 1. придворен, царедворец; 2. човек, който често посещава двореца; 3. човек с изтънчени обноски, кавалер; 4. ласкател; ухажьор.

courtliness

- ['kЈ:tlinis] n 1. изтънченост, изисканост; 2. вежливост.

courtling

- ['kЈ:tli¤] nрезр. = courtier 1.

courtly

- ['kЈ:tli] a 1. с изтънчени/изискани обноски; вежлив; елегантен; 2. според етикецията; 3. ласкаещ; подмазващ се; 4. който поддържа политиката на двореца; ~ love ист., лит. рицарска любов.

courtroom

- ['kЈ:trum] n съдебна зала.

courtship

- ['kЈ:tship] n ухажване.

courtyard

- ['kЈ:tja:d] n двор.

cousin

- ['k§zn] n братовчед.

couth

- [ku:Ґ] а изтънчен, изискан.

couture

- [ku:'tjuъ] n фp. шивачество; създаване на модели за дрехи.

couturier

- [ku:'tjuъriei] n (ж. р. couturiere) фp. шивач, модист.

couvade

- [ku:'va:d] n обичай у някои примитивни племена бащата да лежи като болен, докато майката ражда.

cove

- [kouv] n 1. заливче; 2. долчинка; пещера; стръмен дол; 3. арх. свод; вдлъбнатина; гърло (изпькнала или вдльбната ивица за украса). [kouv] v арх. строя сводообразно. [kouv] n sl. човек.

coven

- ['k§vn] n сбор(ище) на вещици.

covenant

- ['k§vnъnt] n 1. споразумение, съглашение, спогодба; 2. юр. договор; точка/клауза на договор, уговорка; иск в случай на нарушение на договор; 3. библ. завет; land of the C. Ханаан, Обетована земя. ['k§vnъnt] v споразумявам се, постигам спогодба, сключвам договор; задължавам се чрез договор.

covenantee

- [,k§vnъn'ti:] n юр. лице, по отношение на което се поема задължение.

covenantor

- ['k§vnъntъ] n юр. лице, което се задължава с договор.

coventry

- ['kЈvъntri] n : to send to ~ отказвам да имам вземане-даване с, изолирам.

cover

- ['k§vъ] v 1. покривам, закривам; прикривам; обвивам, обгръщам; затулям (with, in); обличам (копче и пр.); to remain ~ed не си свалям шапката, оставам с шапка; 2. закрилям, защищавам (и воен.); закътвам, ограждам; landing ~ed by warships десант, извършен под защитата на военни кораби; 3. осигурявам, застраховам; обезпечавам, гарантирам; поръчителствувам; to be ~ed against fire застрахован съм срещу пожар; 4. включвам, обхващам; this book ~s the subject adequately материята е разгледана добре в тази книга; 5. покривам, стигам за (разноски и пр.); 6. задоволявам, отговарям на (изисквания и пр.); 7. вземам (учебен материал); 8. изминавам (разстояние); 9. покривам (оплодявам - за мьжко животно); 10. мътя (яйце - за птица); 11. насочвам оръжие срещу; в обсега ми е (за орьдие), ~ your man, keep him ~ed дръж оръжието си насочено срещу противника; you are ~ed внимавай - ще стрелям (ако се опиташ да избягаш и пр.); 12. жур. правя репортаж за; 13. ам. замествам (for s.o. някого, когато отсъствува); well ~ed пълен, закръглен (за жена); cover in запълвам (трап и пр.); cover off воен. пазя, прикривам; cover over покривам; cover up 1) покривам, завивам добре, увивам; 2) прикривам, скривам; to ~ up for s.o. прикривам някого, лъжа, за да спася някого, поемам нечия вина върху себе си. ['k§vъ] n 1. покривка, покривало; похлупак, капак; обвивка; кальф; плик; under the same ~ в един/същия плик; under separate ~ в отделен плик/пакет,отделно; under plain ~ в обикновен плик/пакет (без указания за фирмата подател, сьдьржанието и пр.); 2. кора, корица (на книга); from ~ to ~ от кора до кора, от край до край; 3. скривалище, подслон, убежище; сушина; заслон; защита, закрила; защитено място; воен. закритие; гъстак, шубраци, храсти; under ~ на закрито, под покрив; на сушина; to take ~ подслонявам се, скривам се; прикривам се (от нападение); to break ~ излизам (от скривалището/ дупката си), показвам се (за дивеч); 4. прикритие (и воен.); параван; under ~ тайно; under ~ of под прикритието/маската на; air ~ ав. изтребители, които придружават бомбардировач; 5. куверт; 6. тьрг. гарантиран фонд; 7. ам. заместник (по време на отсъствие); 8. застраховка; обезщетение; policy providing adequate ~ against fire застраховка, която осигурява достатъчно обезщетение в случай на пожар.

cover charge

- ['k§vъ'tsha:dj] n (цена на) куверт (в ресторант).

cover crop

- ['k§vъ,krЈp] n насаждения, предпазващи от ерозия и обогатяващи почвата.

cover girl

- ['k§vъ'gъ:l] n хубаво момиче, чиято снимка се използува на корица на списание.

cover glass

- ['k§vъ'gla:s] n покривно стъкло.

cover shot

- ['k§vъ,shЈt] n снимка от далечно разстояние.

cover story

- ['k§vъ'stЈ:ri] n жур. статия относно илюстрацията на корицата на списание.

cover-all

- ['k§vъr,Ј:l] а aм. всеобхватен, предвиждащ всичко.

cover-up

- ['k§vъr,§p] n прикритие; прен. маска.

coverage

- ['k§vъridj] n 1. обсег, обхват; 2. застр. вид на риска, срещу който се застрахова човек, 3. район/ брой на лица, обхванати от телевизионно или радиопредаване, от рекламна агенция и пр.; район на действие; 4. покритие, фондове (за дадени плащания); 5. жур. отразяване (на сьбития и пр.), репортаж(и), дописки; TV ~ of the election campaign телевизионни предавания във връзка с изборната кампания; the news ~ of the trial дописките в пресата за процеса; to get front page ~ бивам поместен на първа страница (за новина).

coverall

- ['k§vъrЈ:l] n обик. pl работнически комбинезон.

covered way

- ['k§vъd'wei] n (покрит) пасаж, галерия.

covering

- ['k§vъri¤] n 1. покривка, покривало, обвивка; калъф; 2. дъсчен под, дюшеме. ['k§vъri¤] а 1. защитен, служещ за прикритие; ~ party воен. прикритие; 2. обяснителен; ~ letter съпроводително писмо.

coverlet

- ['k§vъlit] n покривка за легло.

coverslip

- ['k§vъslip] = cover glass.

covert

- ['k§vъt] а 1. скрит, таен; потаен; прикрит; ~ glance поглед, хвърлен крадешком; 2. юр. омъжена. ['k§vъt] n 1. гора, гъсталак; to draw/shoot a ~ търся дивеч в гъсталак; 2. рl пера при основата на опашката и крилете; 3. вид здрав (непромокаем) плат (и ~ cloth/coating).

coverture

- ['k§vъtshъ] n 1. прикритие; скривалище, убежище, подслон; 2. юр. положение на омъжена жена.

covet

- ['k§vit] v ламтя (за), желая/пожелавам (да имам).

covetable

- ['k§vitъbl] а съблазнителен, примамлив.

covetous

- ['k§vitъs] a 1. алчен, жаден, лаком, ненаситен; хищен; 2. скъпернически.

covetousness

- ['k§vitъsnis] n 1. алчност, ненаситност, лакомия; хищничество; 2. скъперничество.

covey

- ['k§vi] n 1. ято, семейство (яребици и пр.); 2. шег. група.

covin

- ['k§vin] n юр. заговор(ничене), тайно споразумение между двама в ущърб на трети.

cow

- [kau] n 1. крава; 2, женска, самка (на слон, кит и пр.); ~ buffalo биволица; 3. sl. грозна/неприятна жена; 4. австр. отвратителен човек/нещо; till the ~s come home вечно, безкрайно дълго. [kau] v сплашвам; усмирявам, укротявам, обуздавам; тероризирам; to ~ s.o. into silence накарвам някого да млъкне.

cow college

- ['kau,kЈlidj] n aм. 1. селскостопански институт; 2. провинциален университет с ниски академични изисквания.

cow town

- ['kau,taun] n град с пазар за говеда; мальк град в скотовъден район.

cow-catcher

- ['kaukaetshъ] n aм. скара отпред на локомотив/трамвай.

cow-fish

- ['kaufish] n 1. морска крава (Rhytina stelleri); 2. вид индийска и американска риба (сем. Ostraciidae)

cow-grass

- ['kaugra:s] n червена детелина.

cow-parsley

- ['kaupa:sli] n бот. девесил (Anthriscus cerefolium).

cow-parsnip

- ['kaupa:snip] n бот. див пащернак (Неrасleum sphondylium).

cow-tree

- ['kautri:] n юж.-ам. дърво (Brosinum galactodendron), което дава сок като мляко.

cowage

- ['kauidj] n увивно тропическо растение (Mucina pruriens).

coward

- ['kauъd] n 1. страхливец; to turn ~ проявявам малодушие; 2. мерзавец.

cowardice

- ['kauъdis] n страхливост, малодушие; moral ~ страх от неодобрение.

cowardly

- ['kauъdli] a 1. страхлив, малодушен; 2. мерзък, долен. ['kauъdli] adv 1. страхливо, малодушно; 2. долно, като мерзавец.

cowbane

- ['kaubein] n бот. вид бучиниш, цикута (Cicuta virosa).

cowberry

- ['kauberi] n червена боровинка (Vaccinium vitis idaea).

cowboy

- ['kaubЈi] n 1. aм. каубой; 2. говедарче.

cower

- ['kauъ] v свивам се, навеждам се; треперя (от страх, студ и пр.) (with).

cowhage

- [] = cowage.

cowhand

- ['kauhaend] = cowboy.

cowheel

- ['kauhi:l] n говежда пача.

cowherd

- ['kauhъ:d] n говедар.

cowhide

- ['kauhaid] n (камшик/бич от) волска кожа. ['kauhaid] v ам. бия с камшик.

cowhouse

- ['kauhaus] n краварник.

cowitch

- ['kauwitsh] = cowage.

cowl

- [kaul] n 1. гугла, качулка, капишон; paco с качулкa; 2. тех. калпак, дефлектор (на комин); шапка на газоотводна тръба, чадър (димен); 3. тех. обтекател. [kaul] v 1. покривам (като) с гугла/качулка; 2. покалугерявам.

cowled

- [kauld] а с гугла/качулка, качулат.

cowlick

- ['kaulik] n зализан кичур коса.

cowman

- ['kaumъn] n (pl -men) 1. говедар; дояч; 2. aм. скотовъдец.

cowpox

- ['kaupЈks] n кравешка шарка.

cowpuncher

- ['kaup§ntshъ] aм. = cowboy.

cowrie

- ['kauri] n 1. вид раковина, употребявана някога като монета; 2. вид мекотело (Cypraea moneta).

cowshed

- ['kaushed] n обор, краварник.

cowslip

- ['kauslip] n иглика (Primula veris).

cox

- [kЈks] ськр. от coxswainЄ.

coxa

- ['kЈksъ] n (рl -ae [-i:]) лат. анат. бедро; зоол. първи член на крах на насекомо.

coxcomb

- ['kЈkskoum] n надут/самодоволен глупак; франт.

coxcombical

- [kЈks'koumikъl] а глупав, надут, самодоволен.

coxcombry

- ['kЈkskoumri] n глупащина, надутост, глупаво самодоволство.

coxswain

- ['kЈkswein] n кормчия. ['kЈkswein] v мор. кормчия съм на; карам.

coy

- [kЈi] а 1. (престорено) свенлив/срамежлив/скромен; 2. сдържан, въздържан; ~ of speech който си пести думите/не приказва много.

coyness

- ['kЈinis] n 1. (престорена) свенливост/срамежливост/скромност, 2. сдържаност.

coyote

- [kЈi'out] n зоол. койот (Canis latrans).

coypu

- ['kЈipu:] n юж.-ам. гризач (Myocastor coypus); кожа от този гризач.

coz

- [k§z] ост. ськр. от cousin.

cozen

- ['k§zn] v мамя, измамвам, лъжа, излъгвам; измъквам чрез измама (out of, of); to ~ s.o. into doing s.th. подльгвам някого да направи нещо.

cozenage

- ['k§zinidj] n измама; измамване.

cozy

- [] = cosyЄ.

crab

- [kraeb] n 1. краб, морски рак; 2. срамна вьшка (Phthirus pubis) (и ~-loose); pl въшлясване; 3. Рак (сьзвездие и знак на зодиака); 4. тех.скрипец; 5. ав. наклонено движение при насрещен вятьр; to catch a ~ забивам веслото много/недостатъчно дълбоко при гребане. [kraeb] v (-bb-) разг. 1. оплаквам се, мърморя; 2. критикувам, намирам кусури; 3. мъча се да преча на/ да осуетя; 4. правя раздразнителен, раздразням. [kraeb] v (-bb-) 1. ав., авт. летя/карам наклонено/диагонално; движа се настрана; 2. ловя раци. [kraeb] n 1. киселица, дива ябълка (Malus); 2. кисел/раздразнителен човек.

crab-apple

- ['kraebaepl] n киселица (плодьт).

crab-faced

- ['kraebfeist] а намусен, кисел.

crab-louse

- ['kraeblaus] = crabЄ 2.

crab-pot

- ['kraebpЈt] n плетен кош за ловене на раци.

crabbed

- [kraebd] a 1. кисел, раздразнителен; опак, който ни се води, ни се кара; свадлив; 2. неразбран; неясен, измъчен (за стил); нечетлив (за почерк).

crabber

- ['kraebъ] n 1. маханджия, мърморко; 2. кораб за ловене на раци.

crabby

- ['kraebi] = crabbed 1.

crabgrass

- ['kraebgra:s] n aм. вид плевел (Digitaria sanguinalis).

crablike

- ['kraeblaik] а лъкатушен, зигзаговиден (за движение).

crabstick

- ['kraebstik] aм. разг. = crabber 1.

crabwise

- ['kraebwaiz] adv като рак, ракообразно, зигзаговидно.

crack

- [kraek] v 1. (с)пуквам (се); изпуквам (и за пушка); троша, строшавам; разбивам (череп, коса и пр.); разрушавам се; 2. плющя; изплющявам; щракам; изщраквам; to ~ a whip плющя с камшик; to ~ o.'s fingers щракам с пръсти; 3. тех. крекирам (нефт); 4. (пре)секвам, ставам дрезгав; мутирам (за глас); 5. разг. движа се бързо; 6. разгадавам, откривам тайната на (шифьр и пр.); дешифрирам; 7. нарушавам, разрушавам (спокойна атмосфера и пр.); 8. разг. удрям силно, прасвам, фрасвам; to ~ s.o. over the head фрасвам някого по главата; 9. разстройвам (се), полудявам; грохвам; to get ~ing започвам работа, размърдвам се; to ~ a smile ухилвам се; to ~ a book отварям книга (за да чета); to ~ a joke пускам шега; to ~ a bottle изпивам бутилка; to ~ open разбивам (каса и пр.); crack back ам. sl. отвръщам; crack down (up)on разг. 1) прен. насолявам; 2) вземам решителни мерки срещу; crack off изгърмявам; изщраквам; crack up 1) разг. хваля, прехвалвам; it wasn't all that it was ~ed up to be не беше чак толкова хубаво; 2) разг. разстройвам (се), грохвам, разпадам се; развалям (се) (и за приятелство и пр.); фалирам; 3) разбивам (се) (напр. за кола - в дьрво, тротоар и пр.); 4) sl. забавлявам, развеселявам. [kraek] n 1. (с)пукване; пукнатина, пукнато, цепнатина; процеп, пролука; to open a window, etc. a ~ открехвам прозорец и пр.; 2. щрак(в)ане; плющене; гръм, изгърмяване; 3. дрезгавина; секване (на глас); 4. неочакван силен удар; to fetch s.o. a ~ on the head фрасвам някого по главата; 5. sl. остроумна забележка; 6. sl. опит(ване); to have a ~ at s.th. опитвам се да направя нещо; 7. sl. кражба с взлом; 8. разг. първокласен играч и пр.; 9. aм. слабост, дефект (порaди остаряване и пр.); a fair ~ of the whip добра възможност. [kraek] а отличен, първокласен, елитен.

crack-up

- ['kraek§p] n aм. 1. нервно разстройство, полудяване; 2. крах, провал; рухване; 3. катастрофа (автомобилна и пр.).

crack-voiced

- ['kraekvЈist] а с дрезгав/мутиращ глас.

crackbrained

- ['craekbreind] а смахнат, ударен, шантав, щурав.

crackdown

- ['kraekdaun] n прен. насоляване; енергични мерки.

cracked

- [kraekt] а 1. пукнат, напукан, спукан; 2. дрезгав; 3. = crackbrained.

cracker

- ['kraekъ] n 1. суха твърда бисквита;2. pl трошачка (за орехи и пр.); 3. тех. трошачка; 4. бомбичка; малко книжно пакетче с някакъв дребен подарък, което изщраква, когато се дръпнат двата края; 5. ам. бедняк от бялата раса (в Южните щати); he is ~s той е смахнат/ударен, не е с всичкия си; to go ~s over s.th. полудявам/пощурявам по нещо.

cracker-barrel

- ['kraekъbaerъl] а aм. доморасъл (философ и пр.).

crackerjack

- ['kraekъdjaek] n ам. екстра/забележителен човек; нещо екстра.

cracking

- ['kraeki¤] a 1. sl. забележителен, знаменит; 2. много бърз; изискан; точен.

crackjaw

- ['kraekdjЈ:] а труден за изговаряне.

crackle

- ['kraekl] v 1. пръщя, пукам; хрущя; 2. (на)пуквам се. ['kraekl] n 1. пръщене, пукане; хрущене; 2. клакле, порцелан/стькло с повърхност, наподобяваща пукнатини (също и ~-china/ware).

crackling

- ['kraekli¤] n 1. пръщене, пукане; хрущене (на сняг под стьпки и пр.); 2. препечена кожичка на прасенце; рl пръжки.

crackly

- ['kraekli] а хрупкав, хрускав.

cracknel

- ['kraeknъl] n 1. твърда хрупкава бисквита; 2. aм. pl пръжки.

crackpot

- ['kraekpЈt] n 1. ексцентричен/непрактичен човек, чудак; 2. attr чудат, шантав, щур(ав).

cracksman

- ['kraeksmъn] n (pl -men) n касоразбивач.

cracky

- ['kraeki] а разг. 1. пропукан, напукан; 2. ронлив, трошлив; 3. смахнат.

cradle

- ['kreidl] n 1. (детска) люлка (и прен.); in the ~ в люлка; прен. в наченките си; 2. тех. гнездо; опора; рама; люлка (на машина, орьдие); спускова шейна (за спускане на кораб вьв водата); 3. мин. корито за промиване на златоносен пясък; 4. вилка на телефон; 5. гребло, прикрепено към коса за по-равномерно напластяване; 6. изк. вид длето за изстъргване на плаката. ['kreidl] v 1. слагам в люлка; люлея (в люлка, на рьце и пр.); 2. прегръщам; подкрепям; to ~ s.o.'s head in o.'s arms подкрепям/държа главата на някого в ръцете си; 3. слагам (телефонна слушалка) на вилката; 4. отглеждам; възпитавам, ~d in luxury израснал в разкош; to be ~d in a doctrine закърмен съм с някакво учение; 5. слагам (кораб) в скеля; 6. мин. промивам (златоносен пяськ) в корито; 7. кося с коса, снабдена с гребло.

cradle-snatcher

- ['kreidlsnaetshъ] n човек, влюбен в/който се жени за много по-млад.

cradle-song

- ['kreidlsЈ¤] n люлчина/приспивна песен.

craft

- [kra:ft] n 1. занаят, професия; 2. ист. еснаф, гилда; the C. франкмасоните; the gentle ~ 1) обущарство; 2) въдичарство; 3. хитрина, лукавство; хитрост; 4. (pl без измен.) кораб(и); плавателен съд, плавателни съдове, самолет(и). [kra:ft] v изработвам (внимателно, умело).

craft-brother

- ['kra:ft,br§ъ] n 1. ост. занаятчия от същия еснаф; 2. франкмасон.

craft-guild

- ['kra:ftgild] n ист. еснаф, гилда.

craftiness

- ['kra:ftinis] n хитрина, лукавство.

craftsman

- ['kra:ftsmъn] n (pl -men) 1. занаятчия; 2. майстор, художник.

craftsmanship

- ['kra:ftsmъnship] n (художествено) майсторство, техника; майсторска/художествена изработка.

crafty

- ['kra:fti] а 1. хитър, лукав, коварен; 2. ост. сръчен, умел, ловък.

crag

- [kraeg] n 1. зъбер, чукар, канара, скала; 2. геол. пясъчен пласт/мергел, примесен с черупки.

cragged

- ['kraegid] а скалист, канарист.

craggy

- ['kraegi] a 1. = cragged; 2. с остри груби черти (за лице).

cragsman

- ['kraegzmъn] n (pl -men) алпинист.

crake

- [kreik] n 1. зоол. дърдавец (Crex pratensis, Ralus crex); 2. вик/крясък на дърдавец.

cram

- [kraem] v (-mm-) 1. натъпквам (се), набльсквам (се) (into); препълням; 2. тъпча се, ям лакомо; нагьвам; тъпча, натъпквам (с храна); угоявам (птица); 3. зубря, кълва (за изпит); готвя (някого) за изпит; тъпча (някому) в главата; to ~ up назубрям, накълвавам; 4. sl. лъжа. [kraem] n 1. блъсканица, тълпа; 2. sl. зубрене, кълване; 3. sl. лъжа.

cram-full

- ['kraemful] а претъпкан, препълнен.

crambo

- ['kraembou] n игра на рими.

crammer

- ['kraemъ] n 1. зубрач, кълвач; 2. учител, който подготвя някого за изпит; 3. училище, където се готвят ученици за изпит; 4. учебник за зазубряне; 5. човек, който угоява птици.

cramp

- [kraemp] n 1. спазъм, свиване; схващане; мед. гърч, крамп; writer's ~ схващане на пръстите от продължително писане, графоспазъм; to be seized with ~ схващам се; 2. тех. скоба; винтова стяга; ножодържач; 3. мин. целик; 4. прен. парализиращо/спъващо въздействие, спънка, пречка. [kraemp] v 1. обик. pass парализирам; причинявам схващане; legs ~ed by the cold сковани от студ крака; 2. прен. парализирам, спъвам, преча на; to ~ s.o.'s style преча някому да се прояви; 3. тех. свързвам; затягам; закрепвам със скоби; 4. ам. авт. обръщам (предните колела) наляво/надясно.

cramp-fish

- ['kraempfish] = electric ray/torpedo.

cramped

- [kraempt] а 1. тесен, ограничен (за пространство и прен.); to be/feel ~ (for room) натясно съм, няма накъде да се обърна/завъртя; 2. неудобен; неловък; 3. много ситен; нечетлив (за почерк).

crampon

- ['kraempъn] n 1. тех. желязна стяга/скоба; хватка, кука, ченгел; канджа; 2. рl сп. котки.

cranberry

- ['kraenbъri] n червена боровинка (Vaccinium oxycoccos).

crane

- [krein] n 1. зоол. жерав (Grus cinerea); 2. тех. товароподемен кран; 3. сифонна тръба, сифон (за доставяне вода в локомотив); 4. желязна подпора за котли и пр. в огнище, пиростия. [krein] v 1. протягам/проточвам врат; to ~ out of a window протягам глава от прозорец; 2. тех. повдигам с кран; 3. ам. колебая се.

crane's-bill

- ['kreinzbil] n здравец (Geranium).

crane-fly

- ['kreinflai] n зоол. дългоножка (насекомо).

crania

- [] вж. cranium.

cranial

- ['kreiniъl] а стат. черепен, краниален.

craniology

- [,kreini'Јlъdji] n краниология.

craniometry

- [,kreini'Јmitri] n краниометрия.

cranium

- ['kreiniъm] n (pl -a, -ums [-ъ, -ъmz]) лат. анат. череп.

crank

- [krae¤k] n тех. 1. манивела; 2. кривошип; 3. коляно; коленчат/колянов лост; коляново съединение. [krae¤k] v 1. тех. огъвам под форма на коляно; 2. тех. запалвам (двигател) с манивела (и с up); to ~ away въртя манивелата; 3. лъкатуша, движа се зигзаговидно; изрязвам зигзаговидно; crank out прен. (из)фабрикувам (книга и пр.); crank up 1) запалвам (двигател) с манивела; 2) увеличавам с мъка скоростта; 3) раздвижвам (разговор и пр.). [krae¤k] а 1. нестабилен, разклатен, който лесно се обрьща (за короб); 2. разнебитен, разклатен, разхлопан. [krae¤k] n 1. чудак, ексцентричен човек, маниак; ам. мърморко; fresh air ~ маниак на тема чист въздух; 2. причудлив/странен израз; странна идея, каприз.

crankshaft

- ['krae¤ksha:ft] n тех. колянов вал.

cranky

- ['krae¤ki] а 1. разнебитен, несигурен, нестабилен; 2. опак, раздразнителен, който ни се води, ни се кара; 3. ексцентричен, чудат; 4. лъкатушен.

crannied

- ['kraenid] а напукан, пропукан (за стена).

crannog

- ['kraenЈg] n археол. наколно жилище; укрепен изкуствен остров (в Шотландия и Ирландия).

cranny

- ['kraeni] n 1. пукнатина, процеп, пролука; 2. (скрито) кътче.

crap

- [kraep] n 1. вулг. лайна; 2. ходене по нужда; 3. sl. глупости. [kraep] v (-pp-) вулг. ходя по нужда, сера. [kraep] n 2, 3 или 12 при игра на зарове. [kraep] v (-pp-) 1. хвърлям 2, З или 12 при игра на зарове, губя; 2. to ~ out ам. sl. 1) измъквам се (от задьлжение и пр.); 2) изморявам се; минава ми желанието/меракът.

crape

- [kreip] n креп (обик. за траур); траурна лента (и ~ band); Canton/Oriental ~ крепдешин. [kreip] v увивам в креп, слагам траур(на лента) на.

crappy

- ['kraepi] a sl. вулг. гаден, отвратителен, никакъв.

craps

- [kraeps] ам. вид игра на зарове; to shoot ~ играя на зарове.

crapulence

- ['kraepjulъns] n пиянство, алкохолизъм.

crapulent

- ['kraepjulъnt] а алкохолизирал се, отдаден на пиянство, вечно пиян.

crases

- [] вж. crasis.

crash

- [kraesh] v 1. падам/срутвам се/счупвам се с трясък; строшавам се; трещя, тряскам; сгромолясвам се (и с down); 2. блъскам се (into); сблъсквам се, катастрофирам; падам; разбивам се; 3. влизам с взлом/трясък (into в); минавам с шум/тряськ/бльскане (through през); 4. прен. пропадам, рухвам, претърпявам крах; 5. разг. влизам без покана/билет (в) (u to ~ the gate); 6. авт. минавам при червена светлина; 7. ам. sl. съвземам се след поемане на наркотици; 8. ам. sl. (пре)нощувам. [kraesh] n 1. трясък, грохот; 2. срутване; 3. проваляне, провал, крах; фалит; 4. катастрофа, сблъскване. [kraesh] а ударен (за програма и пр.). [kraesh] adv с тряськ/грохот. [kraesh] int тряс! [kraesh] n груб ленен плат за кърпи, пердета и пр.

crash dive

- ['kraeshdaiv] n бързо спускане под водата (на подводница).

crash landing

- ['kraesh'laendi¤] n ав. принудително кацане.

crash pad

- ['kraeshpaed] n 1. мека тапицерия на кола; 2. sl. място за нощуване (при нужда).

crash-dive

- ['kraeshdaiv] v спускам се бързо под водата (за подводница).

crash-halt

- ['kraeshhЈ:lt] n авт. внезапно спиране.

crash-helmet

- ['kraeshhelmit] n шлем, каска (на мотоциклетисти пр.).

crash-land

- ['kraeshlaend] v ав. кацам принудително (и се разбивам).

crash-worthy

- ['kraeshwъ:i] а ам. устойчив на сблъскване.

crashing

- ['kraeshi¤] а разг. 1. пълен, абсолютен; ~ bore ужасно досаден човек; 2. най-голям; чудесен; ~ effect страшен ефект.

crasis

- ['kreisis] n (pl -ses [-si:z]) ез. контракция, елизия.

crass

- [kraes] a 1. дълбок, безграничен (за невежество и пр.); 2. тъп, глупав.

crassitude

- ['kraesitju:d] n тъпота; безгранична глупост невежество.

cratch

- [kraetsh] n хранилка за добитък на открито.

crate

- [kreit] n щайга, кафез; кош. [kreit] v опаковам/слагам в щайга/кафез/кош.

crater

- ['kreitъ] n кратер; яма. ['kreitъ] v образувам кратер (в).

crauntch

- [krЈ:ntsh] = crunch.

cravat

- [krъ'vaet] n ост. вратовръзка; шалче.

crave

- [kreiv] v 1. моля за, прося; 2. жадувам, копнея, ожидам (for, after); 3. нуждая се (много) от; 4. мечтая (за).

craven

- ['kreivn] n 1. страхливец; 2. мерзавец. ['kreivn] а 1. страхлив, малодушен; to cry ~ признавам се за победен; 2. мерзък.

cravenness

- ['kreivnnis] n 1. страхливост, малодушие; 2. мерзост.

craving

- ['kreivi¤] n страстно/ненаситно желание/жажда; жадуване; ненаситен апетит; непреодолима нужда/жажда. ['kreivi¤] а ненаситен, жаден.

craw

- [krЈ:] n гуша (на птица и пр.); стомах на низше животно; it sticks in my ~ не мога да го приема.

crawfish

- ['krЈ:fish] = crayfish.

crawl

- [krЈ:l] v 1. пълзя, лазя; влача се; to ~ into пропълзявам в; to ~ out изпълзявам; to ~ the earth лазя по земята; прен. живея на този свят; 2. пълзя, унижавам се (to, before); to ~ into s.o.'s favour спечелвам нечие благоволение с пълзене; 3. гъмжа (with от);4. гъдел ме е, тръпки ме лазят, сякаш мравки ме лазят; it made my flesh ~ полазиха ме тръпки; 5. плувам кроул; 6. ам. sl. ругая. [krЈ:l] n 1. пълзене, лазене; влачене; to go at a ~ едва се влача/движа, пълзя; cab on the ~ такси, което се движи бавно и чака клиенти; 2. сп. кроул (и ~-stroke); back-~ кроул по гръб; 3. разг. ходене от кръчма на кръчма.

crawler

- ['krЈ:lъ] n 1. човек и пр.,който лази; 2. угодник, низкопоклонник; 3. гьсеничен трактор; 4. плувец на кроул; 5. рl детско комбинезонче/панталон за лазене.

crawling

- ['krЈ:li¤] а 1. пълзящ, лазещ; 2. гъмжащ, пълен (with).

crawly

- ['krЈ:li] а който има чувство, че го лазят мравки; ~ feeling гъдел; чувство, че ме лазят мравки.

crayfish

- ['kreifish] n вид рак (Astanis, Cambanis); sea ~ вид омар (сем. Palinuiridae).

crayon

- ['kreiъn] n 1. пастел (за рисуване); креда; цветен молив/тебешир; 2. изк. рисунка с пастел/цветен молив; 3. ел. въгленов електрод. ['kreiъn] v рисувам с пастел/цветен молив; скицирам.

craze

- [kreiz] v 1. подлудявам, карам да полудее; 2. правя малка пукнатина (в глеч и пр.); напуквам се. [kreiz] n мания; лудост; мода; it's all the ~ това е последна мода; to have a ~ for ... маниак/побъркан съм на тема....

crazed

- ['kreizd] a 1. луд, побъркан (и прен.); 2. напукан (за глеч).

craziness

- ['kreizinis] n 1. лудост, (умо)побъркване; 2. разнебитеност (на кораб и пр.).

crazy

- ['kreizi] а 1. луд, полудял, (умо)побъркан; to go ~ полудявам, побърквам се; развилнявам се; to drive/send s.o. ~ подлудявам/влудявам някого, карам някого да полудее; 2. луд, вманиачен (about, over по, на тема); 3. разнебитен, разклатен, разхлопан, раздрънкан; 4. направен от малки парчета с различна форма/цвят; ~ pavement тротоар от плочки с неправилна форма; ~ bone = funny-bone.

creak

- [kri:k] v скърцам, скръцвам; скрибуцам; карам да скърца; a ~ting gate hangs long старото най-дълго се крепи, счупена стомна повече трае. [kri:k] n скърцане, скръцване.

creaky

- ['kri:ki] а скърцащ; скрибуцащ.

cream

- [kri:m] n 1. каймак, сметана; 2. крем (за ядене, за лице, за обувки и пр.); 3. прен. цвят, каймак, най-хубавото, най-интересното; the ~ of the joke noaнтaта на анекдота; to skim the ~ прен. обирам каймака; 4. (кон с) кремав цвят; 5. ам. съд за сервиране на крем; 6. attr каймачен, сметанов; с крем; кремав. [kri:m] v 1. обирам каймака от (мляко); 2. образувам каймак; пеня се; 3. разбивам на крем; 4. намазвам с крем; 5. слагам каймак в (кафе и пр.); 6. прен. обирам каймака/най-хубавото; to ~ the market ам. реализирам големи печалби (напр. с някакьв нов продукт); exporters ~ed consumer goods from the market износителите обраха най-хубавите стоки от пазара; 7. ам. разг. справям ее отлично (с).

cream bun

- ['kri:m,b§n] n кифличка/паста, пълнена с крем, склер.

cream cheese

- ['kri:m,tshi:z] n сирене крема.

cream of tartar

- ['kri:mъv'ta:tъ] n кремотартар; хим. винен камък, кисел калиев тартарат; ~ tree баобаб (Adansonia digitata).

cream puff

- ['kri:m,p§f] n 1. еклер; 2. незначителен човек; незначително нещо.

cream-coloured

- ['cri:m,k§lъd] а кремав.

cream-faced

- ['kri:m,feist] а блед, побледнял.

cream-laid

- ['kri:mleid] a : ~ paper фина кремава гланцова хартия с воден знак.

cream-wove

- ['kri:mwouv] = cream-laid.

creamed

- ['kri:md] a 1. на който е обран каймакът; 2. разбит на крем.

creamer

- ['kri:mъ] n 1. лъжица за обиране на каймак; 2. центрофуга (за масло); 3. ам. купичка за крем/ каймак.

creamery

- ['kri:mъri] n 1. мандра; млекопреработвателен завод; 2. магазин за млечни произведения; млекарница.

creaminess

- ['kri:minis] n 1. изобилие на каймак; 2. мекота, кадифеност.

creamy

- ['kri:mi] a 1. с много каймак, каймаклия; 2. като крем/каймак; 3. прен. мек, кадифен; 4. разг. изгоден.

crease

- [kri:s] n гънка, чулка, ръб (особ. на панталон); тех. фалц, ръб, огъвка; to remove the ~s изглаждам. [kri:s] v 1. мачкам (се), измачквам (се), смачквам (се); сбръчквам (се); 2. правя ръб на (панталон); 3. тех. правя фалц на; 4. ам. наранявам леко; to ~ up laughing примирам от смях. [kri:s] = creese.

crease-resistant

- ['kri:sri,zistъnt] = creaseless 2.

creaseless

- ['kri:slis] a 1. без нито една гьнка; 2. който не се мачка, немачкаем.

create

- [kri'eit] v 1. създавам, творя, сътворявам; 2. създавам, причинявам, предизвиквам, правя; 3. давам (някому) титла, произвеждам; 4. sl. вдигам шум/гюрултия, сърдя се, викам (about).

creation

- [kri'eishъn] n 1. създаване, сътворяване, сътворение; 2. творба, творение; свят; the whole ~ целият свят, всичко живо; ~ of the brain плод на въображението; 3. даване на титла, произвеждане; 4. креатура; 5. модел; креация; мода; that beats/licks ~ и таз хубава; такова чудо не се е виждало; when in all ~ кога за бога/по дяволите.

creative

- [kri'eitiv] а творчески; градивен, съзидателен.

creativeness

- [kri'eitivnis] n творческа способност/сила; творчески/градивен характер.

creativity

- [kriei'tiviti] n творческа способност/сила; творчески/градивен характер.

creator

- [kri'eitъ] n създател, творец; автор; причинител.

creature

- ['kru:tshъ] n 1. (живо) същество, създание, твар; човек; we are all ~s of habit всички сме жертви на навика; 2. креатура; прен. оръдие; 3. разг. уиски; 4. attr материален; ~ comforts материални блага/ удобства; ядене и пиене.

creche

- [kreish] n фр. детски ясли.

credence

- ['kri:dъns] n 1. вяра, доверие; to give/attach ~ to вярвам на; letter of ~ препоръчително писмо; pl акредитивни писма; 2. цьрк. масичка, на която се слага причастието (и ~ table); 3. бюфет в ренесансов стил.

credential

- [kri'denshl] I. а препоръчителен; акредитивен; II. п обик. pl 1. акредитивни писма, акредитиви, препоръчителни писма, препоръки; 2. удостоверение за самоличност, документи; документи/книжка за правоползуване и пр.

credentialled

- [kri'denshld] а снабден с акредитивни/препоръчителни писма/нужните документи.

credenza

- [kri'denzъ] n бюфет (мебел).

credibility

- [,kredi'biliti] n вероятност, правдоподобност; ~ gap разлика между това, което се твърди, и това, което е правдоподобно.

credible

- ['kredibl] а 1. правдоподобен; за вярване; 2. заслужаващ доверие.

credit

- ['kredit] n 1. вяра, доверие; to give ~ to вярвам на; to lend ~ to правя да изглежда достоверен/правдоподобен, потвърждавам (слух и пр.); 2. доверие; влияние, уважение; престиж, добро име; to have ~ with s.o. имам влияние пред някого; 3. уважение, признание; похвала, чест; заслуга; to give s.o. ~ for s.th. признавам някому заслуга за нещо; I gave him ~ for more sense мислех го за по-умен; to take ~ to o.s. приписвам си заслуга; to take no ~ for не се хваля с, не търся похвала за; be it said/it must be said to his ~ that прави му чест, че; в негова полза трябва да кажем, че; that is all to his ~, it does him ~, it reflects ~ on him прави му чест; to be a ~ to o.'s. family/school, etc. чест/гордост съм за семейството/училището си и пр.; 4. фин. кредит; дьлг; сума, записана на кредит; дясна/кредитна страна на счетоводна книга; актив; on ~ на кредит/вересия; long ~ дългосрочен кредит; letter of ~ кредитно писмо; to pay a sum to s.o.'s ~ плащам сума на нечия сметка; his ~ is good той се ползува с доверие, има добро име; how much have I to my ~?c каква сума разполагам? колко пари имам (в сметката си)? 5. ам. удостоверение за завършен курс (в училище и пр.); 6. обик. рl кино, телев. имена на участвуващи във филм/предаване (и ~ titles). ['kredit] v 1. вярвам (на), приемам като достоверен; 2. приписвам; to ~ s.o. with a quality вярвам, че някой има дадено качество; to ~ an invention to s.o. приписвам на някого изобретение; he has been wrongly ~ed with this discovery това откритие погрешно се приписва на него; 3. фин. to ~ a sum to s.o., to ~ s.o. with a sum вписвам сума към кредитната страна/прихода на нечия сметка, кредитирам сума на някого.

credit account

- ['kreditъ'kaunt] n тьрг. кредитна сметка (в магазин).

credit card

- [ kredit'ka:d] n 1. тьрг. кредитна карта (за купуване стоки на кредит); 2. документ, който дава право да се теглят суми от клонове на банка.

credit hour

- ['kredit'auъ] n ам. уч. брой часове, необходими за признаване на даден предмет.

credit line

- ['kredit'lain] n 1. фин. кредитен лимит; 2. кино, телев. име на/бележка за участници във филм/предаване.

credit rating

- ['kredit'reiti¤] n фин. (преценка за) кредитоспособност.

credit sales

- ['kredit'seilz] n pl продажби на кредит.

creditable

- ['kreditъbl] а похвален, който прави чест (to).

creditor

- ['kreditъ] n кредитор; ~ side фин. кредитна/дясна страна на счетоводна книга; ~ nation държава кредитор.

credo

- ['kri:dou] n рел. символ на вярата; верую, кредо.

credulity

- [kri'dju:liti] n лековерие, доверчивост.

credulous

- ['kredjulъs] а лековерен, доверчив.

creed

- ['kri:d] n 1. рел. символ на вярата; вероучение; 2. вероизповедание; 3. верую, кредо, убеждение.

creek

- [kri:k] n 1. тясно заливче; 2. ам. рекичка; приток; up the ~ в затруднение; прен. натясно.

creel

- [kri:l] n въдичарска кошница.

creep

- [kri:p] v (crept [krept]) 1. пълзя, лазя; влача се; тьтря се; вия се, пълзя (за растение); ходя дебнешком; to ~ into вмъквам се в; to ~ out of измъквам се от, изпълзявам от; 2. обземам, обладавам (за чувство); a feeling of drowsiness crept over me обзе ме /налегна ме дрямка; old age ~s upon us unawares старостта идва, без да я усетим; 3. подлизурствувам, пълзя; to ~ into s.o.'s favour спечелвам нечие благоволение чрез пълзене; 4. побиват ме/полазват ме тръпки, потрепервам (от страх и пр.); it makes my flesh ~ тръпки ме побиват. [kri:p] n 1. pl тръпки (от страх и пр.); it gives me the ~s кара ме да потръпвам от страх/отвращение; 2. бавно движение, пълзене; геол. бавно свличане, крип; мин. провисване на пласт; 3. тех. пълзене; пластична деформация; приплъзване; 4. отвор в ограда за млади животни; 5. sl. подлец, мръсник; доносник; крадец.

creep-mouse

- ['kri:pmaus] а 1. свит, срамежлив; 2. хитър, прикрит.

creeper

- ['kri:pъ] n 1. пълзящо/увивно растение; 2. пълзящо животно; 3. канджа;4. рl сп. котки, шипове; 5. зоол. дърволазка (птица от сем. Ccrthiidae); wall ~ стенолазка; 6. sl. обувка с мека подметка.

creephole

- ['kri:phoul] n 1. дупка за измъкване/скриване; 2. прен. начин да се измъкне човек; претекст; хитрина.

creeping

- ['kri:pi¤] а 1. пълзящ (за животно); пълзящ, увивен (за растение); 2. бавен, влачещ се (за движение, развитие); бавно/неусетно настъпващ/идващ; ~ paralysis мед. прогресивна парализа; 3. подъл, подмазващ се, подлизурствуващ;~ Jesus подлизурко, подлец.

creepy

- ['kri:pi] а 1. зловещ, страховит; тайнствен; ~ story зловещ разказ, разказ, от който те побиват тръпки; 2. отвратителен, гаден; 3. който има чувство, че го лазят тръпки; the story made us all ~ тръпки ни полазиха от разказа.

creepy-crawly

- ['kri:pikrЈ:li] n разг. буболечка, насекомо; червей. ['kri:pikrЈ:li] = creepy.

creese

- [kri:s] n малайски кинжал.

cremate

- [kri'meit] v изгарям (тяло).

cremation

- [kri'meishn] n кремация, изгаряне.

crematorium

- [,kremъ'tЈ:riъm] n крематориум.

crematory

- ['kremъtъri] n крематориум.

crenate

- ['kri:neit] а бот., зоол. назъбен.

crenel

- ['krenl] n арх. зъбер ( в корниз).

crenellated

- ['krenъleitid] а арх., бот. назъбен.

creole

- ['kri:oul] n 1. креол; 2. мулат; 3. креолски диалект в Южна Луизиана; креолски език в Хаити; 4. attr креолски; мулатски; пренесен в Антилските острови (за растение).

creosote

- ['kriъsout] n хим. креозот.

crepe

- [kreip] n фр. 1. креп (не траурен); ~ de chine крепдешин; 2. креп (суров каучук) (и ~ rubber).

crepe paper

- ['kreip,peipъ] n крепирана хартия.

crepe suzette

- ['kreipsju'zet] n палачинка, сервирана със запален коняк.

crepe-souled

- ['kreip,sould] а с подметки от натурален каучук.

crepitate

- ['krepiteit] v 1. пръщя, пукам, хриптя; 2. изпускам миризлива течност (за насекомо).

crept

- [] вж. creep.

crepuscular

- [kri'p§skjulъ] а книж. 1. здрачен, сумрачен; привечерен; 2. неясен, мъгляв.

crescendo

- [kri'shendou] а, n, adv муз. кресчендо.

crescent

- ['kresnt] n 1. лунен сърп, полумесец; 2. (къщи, построени в) полукръг; 3. полумесец (емблема на турската империя); the C. ислямът. ['kresnt] а 1. поет. растящ, увеличаващ се; 2. с форма на полумесец, сърповиден.

cresol

- ['kri:sЈl] n хим. крезол.

cress

- [kres] n бот. кресон (Lepidium sativum).

cresset

- ['kresit] n светилник, факел.

crest

- [krest] n 1. гребен, качулка (на птица); грива; 2. гребен (на вьлна); 3. плюмаж; (гребен на) шлем; 4. било (и стр.); хребет; 5. връхна точка, апогей; on the ~ of the wave на върха на успеха/славата си, в апогея си; 6. хер. украшение над герб; фамилен герб (на печат и пр.); 7. анат. ръб на кост. [krest] v 1. украсявам с емблема/герб; 2. правя било (на покрив); 3. изкачвам се на, превалям (било, вьлна); 4. поет. надигам се, образувам гребени (за вьлни).

crested

- ['krestid] а 1. с гребен/грива, гривест, качулат; 2. с емблема/герб; ~ note-paper хартия за писма с (фамилен) герб.

crestfallen

- ['krestfЈ:lъn] а оклюмал, клюмнал, унил.

cretacious

- [kri'teishъs] vеол. I. а варовит, варовичен; креден; II. п често C. креда (и C. Age).

cretan

- ['kri:tn] I. а критски; II. n жител на о-в Крит, критянин.

cretin

- ['kretin] n кретен.

cretinism

- ['kretinizъm] n кретенизъм.

cretonne

- ['kretЈn] n фр. текст. кретон.

crevasse

- [kri'vaes] n дълбока пукнатина в ледник.

crevice

- ['krevis] n пукнатина, процеп.

crew

- [kru:] n 1. екипаж (на кораб, самолет); моряци на даден кораб (без офицерите); 2. екип, бригада, група; сдружение; 3. презр. банда, шайка. [kru:] v участвувам в/член съм на екипажа на. [kru:] вж. crow.

crew-cut

- ['kru:k§t] n ниско подстригана коса.

crewel

- ['kru:ъl] n вълнени конци за бродерия.

crewel-work

- ['kru:ъlwъ:k] n бродерия с вълнени конци.

crib

- [krib] n 1. ясла, хранилка; 2. детско креватче/кошче; 3. колиба, къщичка, къщурка; стаичка; sl. къща за ограбване; to crack a ~ ограбвам къща чрез взлом; 4. хамбар; сандък; 5. мин. дървена подпорна конструкция на галерия; 6. карти, които играч на крибидж връща на раздаващия; 7. дребна кражба; нещо откраднато; плагиат; 8. уч. буквален превод; "ключ"; 9. sl. публичен дом. [krib] v (-bb-) 1. плагиатствувам; уч. преписвам; мамя, измамвам; 2. крада на дребно; 3. слагам ясли в (обор); 4. мин. слагам дървени подпори в (галерия); 5. затварям на тясно, ограничавам; 6. хапя яслата (за кон и пр.).

cribbage

- ['kribidj] n крибидж (вид игра на карти).

cribriform

- ['kribrifЈ:m] а бот., анат. решетовиден.

crick

- [krik] n разтягане, премятане (на мускул и пр.). [krik] v разтягам, премятам (мускул и пр.).

cricket

- ['krikit] n щурец (Gryllus). ['krikit] n сn. крикет; it isn't ~ не e честно/спортсменско; to play ~ постъпвам честно. ['krikit] v играя крикет.

cricketer

- ['krikitъ] n играч на крикет, крикетист.

cricoid

- ['krikЈid] a, n анат. (на) пръстеновидния хрущял на ларинкса.

crier

- ['kraiъ] n 1. ревльо, пискун; 2. глашатай (и public/town ~ ); 3. служещ в съда, който вика свидетелите и пр. (и court ~ ).

crikey

- ['kraiki] int леле (божке)!

crime

- [kraim] n 1. престъпление, злодеяние; ~ against humanity масови зверства; ~ against nature содомия, мъжеложство; 2. воен. провинение, нарушение на дисциплината; 3. attr криминален (за роман и пр.). [kraim] v воен. обвинявам в/наказвам за нарушение на дисциплината.

crime-sheet

- ['kraimshi:t] n воен. книга за вписване на наказанията на войниците.

crime-writer

- ['kraimraitъ] n автор на криминални романи.

crimean

- [krai'miъn] а кримски.

criminal

- ['kriminъl] I. a 1. престъпен; криминален; 2. углавен, наказателен; ~ law наказателно право; ~ jurist/lawyer криминалист; to take ~ proceedings against повдигам наказателно преследване срещу; II. п престъпник, злодей.

criminality

- [,krimi'naeliti] n 1. престъпност, престъпен характер; 2. вина, виновност.

criminalize

- ['kriminъlaiz] v ам. правя (някого) престъпник, тласкам (някого) към престъпления.

criminally

- ['kriminъli] adv 1. престъпно; 2. съгласно наказателното право.

criminate

- ['krimineit] v 1. обвинявам в престъпление, инкриминирам; 2. осъждам; порицавам.

criminative

- ['kriminъtiv] а инкриминиращ, изобличителен.

criminologist

- [,krimi'nЈlъdjist] n криминолог.

criminology

- [,krimi'nЈlъdji] n криминология.

crimp

- [krimp] n човек/агент, които подмамва/отвлича хора да станат моряци/войници. [krimp] v отвличам/подмамвам хора да станат моряци/войници. [krimp] v 1. нагъвам, надиплям, плисирам; гофрирам; 2. къдря, накъдрям, фризирам; 3. нарязвам леко (месо, риба преди пьрженe); 4. ам. спъвам, попречвам на, разстройвам (тьрговия, планове). [krimp] n 1. накъдряне; къдрица; 2. дипла, плисе; гофриране; 3. ам. спънка, пречка; to put a/the ~ in sl. разстройвам плановете.

crimpy

- ['krimpi] а къдрав, накъдрен.

crimson

- ['krimzn] а пурпурен, кърмъзен, тьмночервен; румен; кървавочервен. ['krimzn] n пурпур, тьмночервен цвят, кърмъз. ['krimzn] v обагрям (се), заруменявам, почервенявам; боядисвам тьмночервено.

crimson rambler

- ['krimzn' raemblъ] n японска роза.

cringe

- [krindj] v 1. свивам се (от страх, преди удар и пр.); 2. раболепнича, подмазвам се (to, before).

cringing

- ['krindji¤] а раболепен, мазен.

cringle

- ['kri¤gl] n мор. метална халка на мачтово въже, люверс.

crinkle

- ['kri¤kl] v 1. набръчквам (се); начупвам (се); нагъвам (се); накъдрям (се); 2. шумоля. ['kri¤kl] n бръчка; чупка; гьнка; извивка.

crinkly

- ['kri¤kli] а 1. крепиран; 2. къдрав, накъдрен.

crinoid

- ['krainЈid] I. а подобен на лилия; II. п зоол. криноидеа.

crinoline

- ['krinъli:n] n 1. кринолин, малакоф; 2. противопожарна мрежа на кораб, кринолин.

cripes

- [kraips] int вулг. (о)леле.

cripple

- ['kripl] n сакат/куц човек, инвалид. ['kripl] v 1. осакатявам, правя (някого) инвалид; 2. намалявам, отслабям; спъвам; накърнявам, уронвам; 3. правя негоден; парализирам (дейност); ship ~d in a storm кораб, повреден от буря.

crippled

- ['kripld] a 1. сакат, куц, хром; 2. накърнен, уронен; намален; повреден.

crisis

- ['kraisis] n (pl crises ['kraisi:z]) криза; things are coming/drawing to a ~ наближава кризата, настъпва решителният момент; to bring things to a ~ довеждам нещата до криза/до състояние, когато трябва да се вземе окончателно решение.

crisis-ridden

- ['kraisis'ridn] а обхванат от икономическа криза.

crisp

- [krisp] а 1. хрупкав, хрускав; 2. свеж; хладен, освежителен; 3. отривист, отсечен; жив, оживен; решителен, твърд; ясно очертан, чист; 4. къдрав, накъдрен. [krisp] v 1. изпичам добре, така че да хруска; изпичам се добре; 2. изсъхвам, сбръчквам се (за листа); 3. къдря (се), накъдрям (се); крепирам (плат). [krisp] n 1. рl. ам. тънки резенчета пържени картофи (u potato ~s); 2. нещо препечено; done to a ~ препечен така, че да хруска.

crispate

- ['krispeit] а бот., зоол. къдрав, накъдрен.

crispness

- ['krispnis] n 1. хрупкавост; крехкост; твърдост (на сняг); 2. свежест, освежителност; 3. отривистост, отсеченост; яснота, чистота; решителност; 4. къдравост.

crispy

- ['krispi] а 1. къдрав; 2. хрускав, хрупкав.

criss-cross

- ['kriskrЈs] a 1. пресечен/пресичащ се на кръст; 2. набслязан с кръстчета. ['kriskrЈs] adv прем. накриво, наопъки; everything went всичко тръгна/вървеше наопаки. ['kriskrЈs] n 1. пресичане (накръст); мрежа (от пресечени линии); 2. прен. лабиринт; бъркотия; 3. кръстче. ['kriskrЈs] v 1. пресичам надлъж и нашир; кръстосвам; пресичам се; 2. набелязвам с пресечени линии.

crit

- [krit] n разг. критика.

criterion

- [krai'tiъriъn] n (pl -ria [-riъ]) критерий.

critic

- ['kritik] n 1. критик; 2. критикар, маханджия.

critical

- ['kritikъl] а критичен, критически; to be ~ of s.o. критикувам/не одобрявам някого.

criticaster

- [kriti'kaestъ] n критикар.

criticism

- ['kritisizъm] n критика; преценка; higher ~ текстова критика, историческо разглеждане.

criticizable

- ['kritisaizъbl] а подлежащ на критика.

criticize

- ['kritisaiz] v критикувам; разглеждам критично, анализирам, преценявам.

criticizer

- ['kritisaizъ] n критик; критикар.

critique

- [kri'ti:k] n 1. критика, критична статия/отзив; 2. умение да се критикува, умение на критик. [kri'ti:k] v пиша критика (за), критикувам, разглеждам критично.

critter

- ['kritъ] вулг., шег. = creature.

cro-Magnon

- [krou'maenjъn] а археол. кроманьонски.

croak

- [krouk] v 1. грача, крякам; говоря/казвам с грачещ/дрезгав глас; 2. предсказвам/вещая зло; гледам мрачно на бъдещето; оплаквам се; 3. sl. умирам, пуквам, хвърлям топа; 4. sl. убивам, светявам маелото на. [krouk] n грач(ене), крякане.

croaker

- ['kroukъ] n 1. птица, която грачи/кряка; човек, който говори/кашля дрезгаво; 2. черногледец, песимист; мърморко.

croaking

- ['krouki¤] a крякащ, грачещ; дрезгав.

croaky

- ['krouki] a крякащ, грачещ; дрезгав.

croat

- ['krouaet] = Croatian II. 1.

croatian

- [krou'eishъn] I. а хърватски; II. n 1. хърватин; 2. хърватски език.

crochet

- ['kroushei] n фр. 1. плетене на една кука; in ~ плетен на една кука; 2. плетиво на една кука. ['kroushei] v плета на една кука.

crochet-hook

- ['krousheihuk] n кука за плетене.

crocidolite

- [krou'sidъlait] n минер. железен/натриев силикат, син азбест.

crock

- [krЈk] n 1. глинен съд; 2. чиреп. [krЈk] n 1. разг. стар мършав кон, кранта; 2. разг. инвалид, човек, които не го бива вече; 3. sl. разнебитена машина/кола, таратайка; 4. ам. разг. вечно оплакващ се пациент (който си вьобразява, че е болен).

crockery

- ['krЈkъri] n глинени/фаянсови съдове.

crocodile

- ['krЈkъdail] n 1. крокодил; ~ tears крокодилски сълзи; 2. разг. ученици в колона по двама.

crocus

- ['kroukъs] n 1. минзухар; (autumn) ~ кърпикожух (Colchicum autumnale); 2. прах от железен пероксид (за полиране); хим. крокус.

croesus

- ['krilsъs] n Крез, богаташ.

croft

- ['krЈft] n 1. парче обработваема земя, непосредствено до къщата; 2. малък зсмеделски имот.

crofter

- ['krЈftъ]п дребен земеделски стопанин; арендатор.

cromlech

- ['krЈmlek] n археол. 1. кромлех; долмен, мегалитен гроб; 2. кръг от изправени мегалити.

cromorna

- [krЈ'mЈ:rn] n муз. крумхорн (старинен духов инструмент).

cromorne

- [krЈ'mЈ:rn] n муз. крумхорн (старинен духов инструмент).

crone

- [kroun] n 1. старуха, стара вещица; 2. стара овца.

crony

- ['krouni] n стар/близък приятел.

croock

- [krЈk] v 1. изтощавам, карам да рухне, правя негоден (u с up); 2. to ~ up рухвам, изтощавам се, разсипвам се.

crook

- [kruk] n 1. овчарска гега; 2. владишки жезъл; 3. кука, гага; нещо извито; извивка; завой; 4. sl. мошеник; професионален крадец/престъпник; on the ~ с измама, по нечестен начин. [kruk] v 1. извивам като гега/кука; 2. хващам с гега/ кука; 3. извивам (се); 4. ам. sl. измамвам; крада, открадвам; a to ~ the elbow/o.'s little finger пия, напивам се. [kruk] а 1. изкривен, извит; 2. разг. нечестен; неприятен; 3. австр. разг. болен; to go ~ (раз)ядосвам се.

crooked

- ['krukid] a 1. извит; изкривен, разкривен; прегърбен; 2. уродлив; 3. нечестен; прен. тьмен; придобит по нечестен начин; 4. извратен.

crookedness

- ['krukidnis] n 1. извитост; изкривеност, разкривеност; прегърбеност; 2. уродливост; 3. нечестен/тьмен характер; 4. извратеност.

croon

- [kru:n] v тананикам тихо и монотонно, напявам. [kru:n] n тихо, монотонно тананикане; напяване.

crooner

- ['kru:nъ] n (естраден) певец на тихи сантиментални песни.

crop

- [krЈp] n 1. посев, култура; реколта; годишна продукция; land under ~ засята площ; land out of ~ незасята площ; 2. куп, маса, голямо количество; a ~ of lies куп лъжи; 3. гуша (на птица); 4. дръжка на камшик; малък камшик за езда; 5. цяла одрана кожа на животно; 6. късо подстригана коса; prison ~ съвсем ниско остригана коса; 7. отрязано парче/край на ухо на животно (за белег); 8. геол. = outcrop 1; the new ~ of students новите студенти. [krЈp] v (-pp-) 1. отрязвам, подрязвам; кастря, подкастрям; стрижа, остригвам; close ~ped hair ниско остригана коса; 2. паса, опасвам; хрупам; 3. сея, засявам (with); 4. давам реколта, раждам; събирам (реколта); жъна, ожънвам; crop out 1) геол. показвам се/излизам на повърхността; 2) появявам се/излизам отново (за петно, порок и пр.); crop up 1) явявам се ненадейно; изниквам; 2) раста бързо; 3) = crop out 1).

crop-dust

- ['krЈpd§st] v пръскам посеви с препарати.

crop-eared

- ['krЈpiъd] a 1. кръпоух, с подрязани уши; 2. ниско остриган.

cropland

- ['krЈplaend] n обработваема/подходяща за обработване земя.

cropper

- ['krЈpъ] n 1. човек, който подрязва/кастри; жетвар; косач; уред за подрязване; жетварка (машина); 2. растение, култура; good/poor ~ култура, която дава много/малко плод, добра/слаба култура; 3. земеделец; 4. гълъб с голяма гуша; 5. разг. падане, тупване; провал, крах, неуспех; to come a ~ разг. падам, строполясвам се; пропадам (напр. на изпит); провалям се, претърпявам крах.

croquet

- ['kroukei] n фр. сп. 1. крокет; 2. крокиране. ['kroukei] v сп. крокирам.

croquette

- [krou'ket] n кюфте(нце), топче, крокет.

crore

- [krЈ:] n десет милиона рупии.

crosier

- ['kroujъ] n владишки жезъл; владишки сан.

cross

- [krЈs] n 1. кръст (и прен.); to bear o/s ~ нося кръста си; to take up o.'s ~ поемам кръста си; no ~ no crown без мъка няма сполука; to take the ~ ист. ставам кръстоносец; 2. the C. християнството, християнският свят; 3. кръст (орден); 4. неприятност; разочарование; пречка; възражение; 5. кръстче; напрeчна чертичка на буквата t; to make o.'s ~ подписвам се с кръстче; 6. биол. кръстосване (between... and); кръстоска, хибрид; 7. кръстопът; 8. веревно парче плат; on the ~ на верев, диагонално; 9. сп. тайно споразумение (между боксьори и пр.); 10. sl измама, шашма; on the ~ по нечестен начин, мошенически. [krЈs] v 1. кръстосвам; 2. пресичам, (пре)минавам през; прекосявам; пресичам се (за линии, пьтища); to ~ the Styx умирам; to ~ s.o.'s path срещам някого; попадам/мяркам се пред очите на някого; изпречвам се на пътя на някого (и прен); 3. refl. кръстя се, прекръствам се; 4. слагам чертичка (на буквата t); 5. фин. барирам (чек); 6. срещам се; разминавам се (за писма); 7. преча/попречвам на; противя се на, отивам против волята на; to be ~ed in love не ми провървява в любовта; 8. sl. измамвам, подхлъзвам; 9. биол. кръстосвам (се); to ~ s.o.'s palm with money/silver подкупвам някого; давам пари на врачка и пр. (за да ми гледа); it ~ed my mind дойде ми наум, мина ми през ума; ~ my heart! честна дума! честен кръст!; to ~ a horse яхвам кон; to ~ a letter пиша напреко върху написана вече страница на писмо; to keep o.'s fingers ~ed прен. стискам палци; cross off зачерквам, задрасквам; cross over пресичам (улица и пр.); to ~ over to England отивам в Англия (през Ламанша); cross out = cross-off. [krЈs] a 1. напречен; пресичащ се с друг; 2. противен, обратен, противоположен (to); 3. противен, насрещен, неблагоприятен (за вятьр); 4. разг. сърдит, ядосан, раздразнен; as ~ as two sticks/as a bear with a sore head разлютен, вбесен; to be ~ with s.o. сърдит/ядосан съм на някого; ~ word лоша дума; 5. биол. хибриден, кръстосан.

cross action

- ['krЈs'aekshn] n юр. насрещен иск.

cross-bearer

- ['krЈsbЁъrъ] n човек, който носи кръста при църковни процесии.

cross-bearings

- ['krЈsbЁъri¤z] n pl мор. допълващи се ориентировъчни данни.

cross-bedding

- ['krЈs,bedi¤] n геол. напречни/пресичащи се mластове.

cross-bun

- ['krЈsb§n] n кръгла кифла с кръстче отгоре, която се яде на Велики петък (обик. hot ~).

cross-check

- ['krЈstshek] n тьрг. повторна проверка.

cross-counter

- ['krЈskauntъ] n бокс крос.

cross-country

- ['krЈsk§ntri] n 1. сп. кроc, надбягване през пресечена местност; 2. attr през пресечена местност.

cross-cultural

- ['krЈs,k§ltshъrъl] а съпоставящ двe различни култури.

cross-current

- ['krЈsk§rъnt] n 1. вторично/напречно течение; 2. прен. противоположна/обратна/опозиционна тенденция.

cross-division

- ['krЈsdivijъn] n разделяне на групи по различни показатели, така че да се получат застъпващи се подгрупи.

cross-examination

- [,krЈsig,zaemi'neishn] n юр. 1. разпит на свидетел от адвоката на противната страна; 2. кръстосан разпит.

cross-examine

- ['krЈsig'zaemin] v юр. 1. разпитвам свидетел на противната страна; 2. подлагам на кръстосан разпит.

cross-eyed

- ['krЈsaid] а кривоглед.

cross-fertilization

- ['krЈs,fъ:tili'zeishn] n 1. бот. кръстосано опрашване, хибридизация; 2. зоол. кръстосано оплождане.

cross-fertilize

- ['krЈs'fъ:tilaiz] v извършвам кръстосано опрашване/хибридизация/оплождане.

cross-fire

- ['krЈsfaiъ] n воен. кръстосан огън (и прен.).

cross-grained

- ['krЈsgreind] а 1. с напречни/неправилни жилки (за дьрвесина); 2. опак, който ни се води, ни се кара.

cross-hatch

- ['krЈshaetsh] v изк. гравирам с напречни щрихи.

cross-head

- ['krЈshed] n подзаглавие (във вестник).

cross-heading

- ['krЈshedi¤] n подзаглавие (във вестник).

cross-index

- ['krЈsindeks] v правя препратки.

cross-jack

- ['krЈsdjaek] n мор. четвъртито платно на малък едномачтов кораб.

cross-legged

- ['krЈslegd] a, adv с кръстосани крака; по турски.

cross-points

- ['krЈspЈints] n pl жп. двойна стрелка.

cross-pollinate

- ['krЈs'pЈlineit] v бom. извършвам кръстосано опрашване.

cross-pollinize

- ['krЈs'pЈlinaiz] v бom. извършвам кръстосано опрашване.

cross-purposes

- ['krЈs,pъ:pъsiz] n pl противоречиви цели/намерения; противоречия; недоразумения; to be at ~ не се разбираме един друг; пречим си; преследваме различни цели.

cross-question

- ['krЈskwestshъn] = cross-examine.

cross-refer

- [,krЈsri'fъ:] v (-rr-) препращам (кьм страница - в книга, списьк и пр.).

cross-reference

- ['krЈs,refъrъns] n препратка (в книга и пр.). ['krЈs,refъrъns] = cross-refer.

cross-rule

- ['krЈsru:l] v разчертавам на квадрати.

cross-section

- ['krЈssekshъn] n 1. напречно сечение (и прен.), напречен разрез; профил (на пьт и пр.); 2. физ. (ефективно) сечение (при ядрен процес). ['krЈssekshъn] v 1. разрязвам напреко, правя напречен разрез; 2. установявам профил (на пьт и пр.).

cross-staff

- ['krЈssta:f] n жезъл на архиепископ.

cross-stitch

- ['krЈsstitsh] n кръстат бод, кръстчета.

cross-street

- ['krЈsstri:t] n напречна улица; странична улица; пресечка.

cross-talk

- ['krЈstЈ:k] n разг. 1. преплитане на телефонни разговори; 2, размяна на остроумия/остри думи; пререкание.

cross-tie

- ['krЈstai] n тех. 1. траверса; 2. напречна връзка.

cross-voting

- ['krЈsvouti¤] n гласуване против собствената партия.

crossbar

- ['krЈsba:] n стр. напречна греда; напречник; разпънка; траверса.

crossbeam

- ['krЈsbi:m] n стр. напречна греда.

crossbench

- ['krЈsbentsh] n парл. 1. банка в парламента, на която седят независими депутати; 2. attr независим, безпристрастен.

crossbencher

- ['krЈsbentshъ] n парл. независим депутат.

crossbill

- ['krЈsbil] n зоол. кръсточовка (Loxia curvirostra).

crossbones

- ['krЈsbounz] n pl изображение на две кръстосани кости като символ на смъртта.

crossbow

- ['krЈsbou] n ист. арбалет.

crossbred

- ['krЈsbred] а кръстосан, хибриден.

crossbreed

- ['krЈsbri:d] n кръстоска, хибрид. ['krЈsbri:d] v (-bred [-bred]) кръстосвам, създавам хибрид(и).

crosscheck

- ['krЈstshek] v тьрг. проверявам повторно (по друг начин).

crosscut

- ['krЈsk§t] а отрязан напреко. ['krЈsk§t] v (-cut) 1. отрязвам напреко; 2. пресичам. ['krЈsk§t] n 1. пряк път; 2. = cross-section.

crosse

- [krЈs] n ракета за играта лакрос.

crosshead

- ['krЈshed] n тех. плъзгач, кръстоглав; кръстовка.

crossing

- ['krЈsi¤] n 1. преминаване, пресичане; to have a good ~ преминавам (море, Ламанша) при хубаво време; 2. пресечка на улица; кръстопът; пресичане на жп. линии; pedestrian ~ пресечка за пешеходци; studded ~ пресечка, набелязана с металически знаци по паважа; overhead ~ мост на шосе над жп. линия/ магистрала; underground ~ тунел за шосе под жп. линия/магистрала; 3. биол. кръстосване, хибридизация; 4. фин. бариране на чек; 5. опозиция, възпротивяване, отиване против волятана някого.

crossing-sweeper

- ['krЈsi¤,swi:pъ] n уличен метач.

crosslet

- ['krЈslit] n кръстче (особ. на герб).

crossover

- ['krЈsouvъ] n 1. прелез; надлез; подлез; 2. преминаване, пресичане; 3. биол. преминаване на ген(и) от един хромозом в друг; 4. женска дреха, която се загръща отпред; 5. ам. човек, гласуващ за партия, която не е поддържал досега.

crosspatch

- ['krЈspaetsh] n мърморко, вечно недоволен човек.

crosspiece

- ['krЈspi:s] n стр. напречна дъска, траверса, напречник.

crossroad

- ['krЈsroud] n напречен път; път, който се отклонява от друг; рl пресечка, кръстопът (и прен.); at the ~s прен. на кръстопът.

crossruff

- ['krЈsr§f] v карти давам възможност на партньора си да цака и той прави същото за мен.

crosstrees

- ['krЈstri:z] n pl мор. напречни греди на горната част на мачта, на които се прикрепят въжетата, салинг.

crossway

- ['krЈswei] = crossroad.

crossways

- ['krЈsweiz] = crosswise.

crosswind

- ['krЈswind] n насрещен/неблагоприятен вятър.

crosswise

- ['krЈswaiz] adv на кръст, кръстообразно; напряко.

crossword

- ['krЈswъ:d] n кръстословица.

crossword puzzle

- ['krЈswъ:d,p§zl] n кръстословица.

crosswort

- ['krЈswъ:t] n бот. кръстовидно еньовче (Galium crutiatum).

crotch

- [krЈtsh] n чатал; разклон.

crotchet

- ['krЈtshit] n 1. муз. четвъртина нота; 2. приумица, прищявка, каприз; 3. кука, кукичка.

crotchety

- ['krЈtshiti] а своенравен, капризен; пълен с приумици.

croton

- ['kroutъn] n бот. растение от семейството на млечките (Croton tiglium).

crouch

- [krautsh] v 1. навеждам (се); свивам (се); стоя приведен/свит; 2. лежа на земята готов да скоча; 3. прен. кланям се, подмазвам се. [krautsh] n свиване; свито/легнало положение.

croup

- [kru:p] n мед. круп. [kru:p] n задница (на кон).

croupe

- [kru:p] n задница (на кон).

croupier

- ['kru:piъ] n 1. крупие; 2. заместник-председател на официален банкет.

crouton

- ['kru:tЈn] n фр. пържено кубче хляб (за супа).

crow

- [krou] n 1. гарван, врана, гарга; 2. кукуригане; cock ~ първи петли, зора; at cock ~ призори; 3. гукане (на бебе); 4. = crowbar; white ~ рядкост; as the ~ flies по права/въздушна линия; to have a ~ to pluck with s.o. прен. имам да си оправям сметки с някого. [krou] v (crew [kru:], crown [kroun]; crowed [kroud]) 1. кукуригам, пея; 2. гукам (за бебе); 3. ликувам, тържествувам; злорадствувам; 4. хваля се, перча се.

crow's foot

- ['krouzfut] n (pl -feet [-fi:t]) 1. обик. pl бръчки около очите; 2. воен. ист. метална топка с шипове, употребявана като препятствие; 3. = crowfoot 1.

crow's nest

- ['krouznest] n 1. гнездо на гарван/врана; 2. мор. марс; 3. висок наблюдателен пост.

crowbar

- ['krouba:] n тех. железен лост, барамина.

crowberry

- ['krouberi] n 1. храстовидно растение с черни ягодовидни плодове (Eimpetrum nigrum); 2. плодът на това растение; 3. aм. вид червена боровинка.

crowd

- [kraud] n 1. тълпа; навалица, блъсканица; the ~ пренебр. тълпата; to go with/move with/follow the ~ прен. следвам тьлпата, вървя подир тълпата; he might pass in a ~ не е толкова лош, не е по-лош от другите; 2. разг. група, компания; 3. маса, куп, много. [kraud] v 1. трупам се, тълпя се, напирам (често с together, round); 2. блъскам (се), набльсквам (се), натъпквам (се); тьлпя се в, препълням; to ~ into a room наблъсквам се в стая; to ~ people into a room, to ~ a room with people наблъсквам хора в стая, препълням стая с хора; to ~ a street тълпя се по улица; 3. блъскам, натискам (някого) в тълпа; притеснявам (и прен.); настоявам да си плати дълга; to ~ s.o. off the sidewalk изблъсквам някого от тротоара; 4. мор. вдигам/разпервам повече платна (и с on); crowd in 1) тълпя се, заобикалям (round); 2) нахлувам в ума (upon); memories ~ed in upon me спомени нахлуха в ума ми; crowd out избутвам, изблъсквам; pass не остава място за мен. [kraud] n муз. крут (древен келтски льков инструмент).

crowded

- ['kraudid] а 1. претъпкан, препълнен (with); многолюден; 2. натъпкан, набльскан; притиснат; ~ program претрупана програма; to be ~ for time много съм претрупан, не ми стига времето.

crowfoot

- ['kroufut] n 1. (pl crowfoots) бот. лютиче, лютиково растение (Ranunculus); 2. (pl crowfeet) мор. въжета, излизащи радиално от общ скрипец.

crown

- [kraun] n 1. корона; царска/кралска/императорска власт; to come to the ~, to take the ~ идвам/качвам се на престола; speech for the ~ реч на прокурора; 2. венец, венче; 3. коронка (на зьб); 4. бот. корона (на дьрво); коронка (на цвете); 5. теме; прен. глава; from ~ to foot от глава(та) до пети(те); 6. ист. крона (англ. монета от пет шилинга); 7. дъно (на шапка); 8. връх (и прен.); прен. венец, корона; поет. апогей; 9. гребен (на птица); 10. = crown-glass; 11. формат на хартия - англ. 16.5 на 21 инча (за печат) и 15 на 19 инча (за чертане), aм. 15 на 19 инча (за писане); 12. най-изпъкнала/висока част (на свод и пр.); 13. венец (на колело); 14. мор. пета (на котва); 15. бот. ризом; the ~ of the year есента. [kraun] v 1. коронясвам; to ~ s.o. king коронясвам някого за цар/крал; 2. прен. увенчавам; украсявам; the end ~s the work краят увенчава делото; 3. издигам се/стоя на върха на; 4. завършвам; върховен момент съм на; to ~ (it) all като връх на всичко, ирон. на всичко отгоре; that ~s all! само това липсваше! 5. поставям коронка (на зьб); 6. sl. удрям по главата.

crown Derby

- ['kraun'da:bi] n порцеланови изделия от гр. Дарби.

crown Office

- ['kraun,Јfis] n подделение на Чансъри (вж. Chancery).

crown colony

- ['kraun'kЈlъni] n често C. C. британска колония без право на самоуправление.

crown court

- ['kraun'kЈ:t] n наказателен съд.

crown law

- ['kraunlЈ:] n юр. наказателно право.

crown lawyer

- ['kraunlЈ:jъ] n прокурор; държавен адвокат.

crown of thorns

- ['kraunъv,ҐЈ:nz] n зоoл. вид тихоокеанска морска звезда (Acanthaster planci).

crown prince

- ['kraunprins] n престолонаследник; нем. ист. кронпринц.

crown princess

- ['kraunprin,ses] n 1. престолонаследница; 2. съпруга на престолонаследник.

crown saw

- ['kraunsЈ:] n мед. трепан, цилиндричен трион.

crown witness

- ['kraun'witnis] n юр. свидетел на прокурора.

crown-glass

- ['kraungla:s] n хим. кронглас.

crown-land

- ['kraunlaend] n кралска земя.

crown-wheel

- ['kraunwi:l] n тех. корона.

crowning

- ['krauni¤] а висш, върховен; ~ folly връх на глупостта, най-голямата глупост.

croze

- [krouz] n вътор (на бьчва).

crozier

- [] = crosier.

cruces

- [] вж. crux.

crucial

- ['kru:shъl] a 1. решаващ, решителен; 2. критически, съдбоносен.

crucian

- ['kru:shъn] n зоол. каракуда (Carassius carassius).

crucian carp

- ['kru:shъnka:p] n зоол. каракуда (Carassius carassius).

cruciate

- ['kru:shiet] а кръстовиден.

crucible

- ['kru:sibl] n 1. тигел; огнище в шахтна пещ; ~ steel тигелна/инструментална стомана; 2. прен. тежко изпитание.

crucifer

- ['kru:sifъ] n 1. = cross-bearer; 2. бот. кръстоцветно растение.

cruciferous

- [kru'sifъrъs] а бот. кръстоцветен.

crucifix

- ['kru:sifiks] n 1. разпятие; 2. кръст.

crucifixion

- [,kru:si'fikshъn] n разпъване на кръст (и прен.), смърт върху кръста.

cruciform

- ['kru:sifЈ:m] а кръстовиден.

crucify

- ['kru:sifai] v 1. разпъвам на кръст (и прен.); 2. измъчвам, преследвам; 3. потискам (страсти).

crud

- [kr§d] n sl. 1. прен. боклук; глупости; неприятен/ гаден човек; 2. (въображаема) болест.

crude

- [kru:d] а 1. суров, необработен, непречистен, нерафиниран; 2. груб, недодялан; 3. необмислен; недообработен; грубо изработен; нескопосан; примитивен; 4. гол (за факт и пр.); 5. ярък, крещящ (за цвят и пр.); 6. зелен, недозрял (за плод); ~ food мед. несмилаема храна. [kru:d] n суров нефт/петрол.

crudely

- ['kru:dli] adv 1. грубо, примитивно; 2. остро, рязко.

crudity

- ['kru:diti] n 1. грубост, недодяланост; примитивност; 2. необработеност; 3. грапавина (на стил и пр.); 4. рl груби постъпки/забележки; простащини.

cruel

- [kruъl] а 1. жесток; 2. мъчителен.

cruelty

- ['kruъlti] n жестокост.

cruet

- ['kru:it] n 1. шишенце за оцет/зехтин и пр.; 2. цьрк. потир; 3. = cruet-stand.

cruet-stand

- ['kru:itstaend] n прибор с шишенца за оцет, зехтин и пр.

cruise

- [kru:z] v 1. обикалям/пътувам по море; кръстосвам моретата; патрулирам (море - по време на война); 2. пътувам (over, about, through); кръстосвам, обхождам; обикалям улиците; cruising taxi такси, което се движи бавно и чака клиенти; 3. ав. летя с крайцерска скорост. [kru:z] n пътуване (по море); кръстосване по моретата; крайцероване; патрулиране; екскурзия.

cruise missile

- ['kru:z'misail] n воен. крилата ракета.

cruiser

- ['kru:zъ] n 1. мор. кръстосвач, крайцер; 2. патрулираща лодка; полицейска кола; 3. моторница с кабина за живеене (u cabin ~); 4. участник в екскурзия/ пътуване, екскурзиант.

cruiser weight

- ['kru:zъ,weit] n сn. (боксьор от) полутежка категория.

cruising

- ['kru:zi¤] а пътен (за скорост).

cruller

- ['kr§lъ] n бухтичка.

crumb

- [kr§m] n 1. троха; fried in bread ~s паниран; 2. среда на хляб; 3. прен. трошица, нещо мъничко; a few ~s of information/comfort дребни сведения/нищожна утеха; 4. sl. противен човек, тип; ~s! я гледай! [kr§m] v 1. троша, натрошавам, надробявам; 2. панирам; сгъстявам с трохи хляб; 3. очиствам трохите от.

crumble

- ['kr§mbl] v 1. роня (се), троша (се), раздробявам (се), разпадам се (away); 2. разпадам се (за дьржава), рухвам; his hopes ~d to dust надеждите му рухнаха; the soil is crumbling away under their feet те губят почва под краката си. ['kr§mbl] n готв. вид шарлота (сладкиш).

crumbly

- ['kr§mbli] а трошлив, ронлив.

crummy

- ['kr§mi] a sl. долнокачествен, калпав, кофти; мръсен.

crump

- [kr§mp] v 1. удрям силно, бъхтя; 2. експлодирам с трясък. [kr§mp] n 1. силен удар; 2. експлозия; снаряд, бомба.

crumpet

- ['kr§mpit] n 1. препечена питка; 2. sl. глава, тиква; off o.'s ~ побъркан, смахнат; 3. sl. (хубаво) гадже, мацка.

crumple

- ['kr§mpl] v 1. мачкам (се), смачквам (се), набръчквам (се), сбръчквам (се); сгърчвам (се); 2. обик. с up падам духом, рухвам; сразявам (противник). ['kr§mpl] n бръчка; гьнка.

crunch

- [kr§ntsh] v 1. хрускам, хрупам; 2. хрущя, скриптя, скърцам (за сняг, чакьл и пр.); to ~ through the snow вървя по скриптящия сняг; our feet ~ed the gravel чакълът скърцаше под краката ни. [kr§ntsh] n 1. хрускане, хрупане; 2. скърцане, скриптене, хрущене; 3. критическо положение; when it comes to the ~ when the ~ comes разг. когато допре ножът до кокала.

crunchy

- ['kr§ntshi] а хрупкав; скриптящ, скърцащ.

crupper

- ['kr§pъ] n 1. подопашник (на седло); 2. задница (на кон).

crural

- ['kruъrъl] а анат. бедрен.

crusade

- [kru:'seid] n 1. ист. кръстоносен поход (и прен.); 2. прен. поход, кампания, акция. [kru:'seid] v тръгвам на/участвувам в кръстоносен поход/акция/кампания; водя кампания; опълчвам се, боря се (against).

crusader

- [kru:'seidъ] n кръстоносец.

cruse

- [kru:z] n ост. делва, стомна; widows's ~ неизчерпаем запас.

crush

- [kr§sh] v 1. смачквам (се), мачкам (се); изстисквам (плод); to ~ o.'s finger in the door премазвам си пръста на вратата; 2. натъпквам (се), набльсквам (се) (in, into, through); they all tried to ~ into the front seats всички се мъчеха да се натъпчат на предните места; to ~ o.'s way through a crowd пробивам си път/блъскам се през тълпа; several people were ~ed to death няколко души бяха прегазени от тълпата; 3. разтрошавам, раздробявам, разбивам (камьни и пр.); смилам (се); ~ed stone чакъл; 4. прен. унищожавам, сразявам, смазвам (враг и пр.); съкрушавам; потъпквам; потушавам (вьстание и пр.); карам да рухне (надежда и пр.); 5. изпивам (чаша и пр.); crush down 1) мачкам, смачквам; 2) раздробявам, разбивам; 3) потушавам; потъпквам; сразявам; crush out 1) изстисквам (сок от плод и пр.); 2) = crush down 3); 3) смачквам, изгасявам (цигара); crush up 1) счуквам (на прах); 2) = crush out 1); 3) смачквам (на топка); 4) смествам се; сгъстявам се; отмествам се. [kr§sh] n 1. разбиване, разтрошаване; 2. тълпа, навалица, блъсканица, тъпканица; разг. много гости, "купон"; 3. (питие от) плодов сок, нектар; 4. увлечение, любов; любим(а), гадже; to have a ~ on лапнал съм по, влюбен съм в; to get a ~ on лапвам по, влюбвам се в.

crush-bar

- ['kr§shba:] n бюфет (в театьр и пр.).

crush-barrier

- ['kr§shbaeriъ] n преграда (за задьржане на тьлпа).

crush-hat

- ['kr§shhaet] n клак, сгъваем цилиндър (шапка).

crush-room

- ['kr§shrum] n фоайе (в театьр).

crusher

- ['kr§shъ] n 1. тех. трошачка; мелница; 2. тежък/смазващ удар (и прен.); тежък укор; 3. sl. полицай.

crushing

- ['kr§shi¤] а унищожаващ, съкрушителен, смазващ, сразяващ.

crust

- [kr§st] n 1. кора (и земна, на хляб и пр.); коричка; 2. бот., зоол. кора, черупка; 3. утайка (от вино в бутилка); 4. метал. настил, налеп от шлака; 5. sl. нахалство. [kr§st] v хващам/образувам кора, покривам (се) с кора; втвърдявам се (с over).

crustacean

- [kr§s'teishъn] I. а зоол. ракообразен; II. n ракообразно (животно).

crustaceous

- [kr§s'teishъs] а зоол. ракообразен; бот., зоол. с черупка/кора.

crustal

- ['kr§stъl] а на земната и пр. кора.

crusted

- ['kr§stid] а 1. покрит с кора; 2. стар, достопочтен; 3. прен. закостенял (за навик и пр.); ~ ignorance твърдоглаво невежество; 4. прен. остарял (за теория и пр.); 5. с утайка (за вино и пр.)

crustiness

- ['kr§stinis] n свадливост, раздразнителност; острота.

crusty

- ['kr§sti] а 1. с/като/от кора; покрит с (дебела) кора; твърд; 2. свадлив; раздразнителен; остър, рязък.

crutch

- [kr§tsh] n 1. патерица; a pair of ~es патерици; on ~es с патерици; 2. тех. раздвоена опора; вилка (на велосипед и пр.); 3. чатал (на панталон и пр.); 4. прен. опора, подкрепа. [kr§tsh] v 1. подкрепям (на патерици); 2. закрилям.

crux

- [kr§ks] n (pl cruxes ['kr§ksiz], cruces ['kru:si:z]) трудност, труден проблем; загадка; основен/централен въпрос/пункт; the ~ of the matter основният/неразрешеният проблем.

cruzeiro

- [kru'zЁъrou] n крузейро (бразилска парична единица).

cry

- [krai] v 1. викам; рева; крещя; надавам вик/рев, извиквам; възкликвам; вия; рева; лая; an evil that cries for remedy крещящо зло; to ~ shares/halves искам си частта, искам да делим поравно; 2. плача, рева; to ~ o.'s eyes/heart out изплаквам си очите, плача сърцераздирателно; to ~ o.s. to sleep заспивам с плач: 3. разгласявам, обявявам; рекламирам (стока); to ~ stinking fish хуля собствената си стока; изкарвам кирливите си ризи наяве; to ~ shame on осъждам, порицавам; for ~ing out loud! разг. за бога! дявол да го вземе!; cry away 1) плача силно/неспирно; 2) изплаквам си (мьката) и ми олеква; cry down 1) осъждам, порицавам; 2) омаловажавам, подценявам; 3) заглушавам (някого) с викове; отхвърлям (с протестни вихове); cry off отказвам се от (сделка, уговорка и пр.); cry out 1) извиквам, викам; възклицавам; 2) обявявам на всеуслошание; to ~ out against протестирам шумно против; to ~ out for искам, изисквам, прен. плача за; cry up превъзнасям, възхвалявам, хваля. [krai] n 1. вик; рев; крясък; писък; вой, лай; much/great ~ and little wool много шум за нищо; to give/set up/raise/utter a ~ надавам вик; within ~ докъдето ти се чува/стига гласът; 2. плач; рев; to have a good ~ наплаквам се (хубаво), давам воля на сълзите си; to have o.'s ~ out наплаквам се; 3. (по)вик, призив, апел; пол. лозунг; to follow the ~ присьединявам се към дадено движение, нареждам се под лозунга/ призива; the popular ~ гласът на народа; 4. мълва, слух; общо мнение/искане; 5. хайка; 6. реклама, рекламиране; вик на уличен продавач (за рекламиране на стоката му); a far/long ~ from много далеч от; съвсем различен от (очакваното); to be in full ~ преследвам устремено с лай; прен. преследвам/нападам яростно; he fled with the street in full ~ after him той хукна да бяга, сподирен от всички хора на улицата.

cry-baby

- ['kraibeibi] n плачльо, ревльо.

cryer

- []= crier.

crying

- ['kraii¤] a 1. плачещ, ревящ; викащ; 2. крещящ, въпиющ (за нужда, неправда и пр.), флагрантен; ~ shame безобразие.

cryobiology

- [,kraiъbai'Јlъdji] n изучаване въздействието на много ниски температури върху биологичните системи.

cryochemistry

- [,kraiъ'kemistri] n химия на ниските температури.

cryogen

- ['kraiъdjen] n охладителна смес.

cryogenic

- [kraiъ'djenik] а нискотемпературен.

cryogenics

- [kraiou'djeniks] n физика на ниските температури.

cryogeny

- [krai'Јdjeni] n физика на ниските температури.

cryolite

- ['kraiъlait] n минер. криолит.

cryostat

- ['kraiъstaet] n физ. апарат за поддържане на постоянна ниска температура.

cryosurgery

- [kraiъ'sъ:djъri] n хирургия/упойка чрез дълбоко охлаждане.

cryotherapy

- [kraiъ'Ґerъpi] n мед. криотерапия.

crypt

- [kript] n подземие; крипта; гробница.

cryptic

- ['kriptik] а 1. загадъчен; таен; тайнствен; потаен; неясен; неразбираем, неразгадаем; 2. зоол. прикриващ, защитен (за цвят и пр).

cryptogam

- ['kriptъgaem] n бот. тайнобрачно/криптогамно растение.

cryptogamic

- [,kriptъ'gaemik] а бот. тайнобрачен, криптогамен.

cryptogamous

- [krip'tЈgъmъs] а бот. тайнобрачен, криптогамен.

cryptogenic

- [,kriptъ'djenik] а криптогенен, с неизвестен/неизяснен произход (за болест).

cryptogram

- ['kriptъgraem] n криптограма, тайнопис; шифрован текст.

cryptograph

- ['kriptъgra:f] n 1. = cryptogram; 2. тайно писмо, шифър, код; 3. машина за (де)шифриране.

cryptographer

- [krip'tЈgrъfъ] n човек, който (де)шифрира текстове.

cryptomeria

- [,kriptъ'miъriъ] n криптомерия, вид вечнозелено иглолистно растение (Cryptomeria japonica).

cryptonym

- ['kriptъnim] n тайно име.

crystal

- ['kristl] n 1. кристал; кварц; ~ clear бистър/ ясен като кристал; прен. ясен като бял ден, съвсем ясен; 2. кристални изделия/стькло, кристал; 3. стъкло на часовник; 4. рад. детекторен/кварцов кристал. ['kristl] а 1. кристален; 2. прен. бистър, чист, прозрачен, ясен.

crystal ball

- ['kristl'bЈ:l] n магическа кристална топка за гадаене.

crystal detector

- ['kristldi'tektъ] n рад. кристален детектор.

crystal gazing

- ['kristl'geizi¤] n гадаене с магическа кристална топка.

crystal set

- ['kristil'set] n рад. кристален/детекторен приемник, детектор.

crystalline

- ['kristъlain] = crystal«.

crystalline lens

- ['kristъlain,lens] n анат. кристалин.

crystallize

- ['kristъlaiz] v 1. кристализирам; 2. добивам/ давам определена/ясна форма (на мисли, планове и пр.); изяснявам (се); 3. захаросвам (се).

crystallography

- [,kristъ'lЈgrъfi] n кристалография.

ctenoid

- ['ti:nЈid] а зоол. гребеновиден.

cub

- [k§b] n 1. зверче, малко животно (мече, вьлче и пр.); кутре, кученце; малка акула; 2. шег., пренебр. хлапе, хлапак; невъзпитан младеж; 3. новак, чирак; неопитен репортер; 4. "вълче" (бойскаут от 8-11 годишна вьзраст). [k§b] v (-bb-) 1. куча се, раждам (за лисица и пр.); 2. ходя на лов за млади лисици.

cubage

- ['kju:bidj] n кубатура.

cuban

- ['kju:bъn] I. а кубински; II. п кубинец.

cubature

- ['kjubъtshъ] n 1. кубатура, обем, кубическо съдържание; 2. изчисляване на кубическото съдържание.

cubbish

- ['k§bish] а невъзпитан, груб; недодялан.

cubby

- ['k§bi] n уютно местенце, "бърлога".

cubby-hole

- ['k§bihoul] n 1. = cubby; 2. ам. преграда за писма и пр. в писалищна маса/картотeка и др.

cube

- [kju:b] n 1. мат. куб; the ~ of three три на куб; the ~ root of корен кубичен/трети от; 2. (кубична) бучка (захар); паве. [kju:b] v 1. мат. повдигам на куб/на трета стeпен; 2. определям кубатурата/обема на; 3. нарязвам на кубчета; нарязвам леко (пьржола и пр.) преди пържене.

cubic

- ['kju:bik] а кубичен, кубически.

cubical

- ['kju:bikъl] а кубичен, кубически.

cubicle

- ['kju:bikl] n преградена кабинка в обща спалня и пр.

cubiform

- ['kju:bifЈ:m] а кубовиден; кубичен.

cubism

- ['kju:bizъm] n изк. кубизъм.

cubit

- ['kju:bit] n 1. аршин, лакът (мярка за дьлжина); 2. анат. лакътна кост.

cuboid

- ['kju:bЈid] I. а кубовиден; кубичен; II. n 1. анат. кубовидна кост; 2. мат. кубоид.

cucking-stool

- ['k§ki¤'stu:l] n позорен стълб (с който потапяли дребни нарушители, свадливи жени и. пр. вьв водата).

cuckold

- ['k§kъld] n прен. рогоносец. ['k§kъld] v слагам рога на, изневерявам на.

cuckoo

- ['kuku:] n 1. кукувица (Cuculus canorus); 2. кукане; 3. разг. глупак, глупчо, щурчо; ~ in the nest натрапник. ['kuku:] v кукам; повтарям монотонно. ['kuku:] a predic разг. глупав; пернат, побъркан.

cuckoo clock

- ['kuku:,klЈk] n часовник с кукувица.

cuckoo flower

- ['kuku:'flauъ] n бот. мокриш, горва (Cardamine pratensis).

cuckoo-pint

- ['kuku:pint] n бот. петнист змиярник, змийски лапад (Arum maculatum).

cuckoo-spit

- ['kuku:spit] n пяна, образувана от ларвите на плюнкотворката.

cucumber

- ['kju:k§mbъ] n краставица.

cucumber tree

- ['kju:k§mbъ,tri:] n бот. американска магнолия.

cucumiform

- [kju'kju:mifЈ:m] а с форма на краставица, продълговат.

cucurbit

- [kju'kъ:bit] n 1. кратуна; кратуново/тиквено растение; 2. хим. реторта.

cud

- [k§d] n преживяна храна.

cud-chewing

- ['k§dtshu:i¤] а преживен (за животно).

cudbear

- ['k§dbЁъ] n 1. лакмус; 2. бот. лакмусов лишей (Lecanora tartarea).

cuddle

- ['k§dl] v прегръщам, гушвам (се), сгушвам се. ['k§dl] n прегръдка.

cuddly

- ['k§dli] a 1. мек, приятен за гушване; 2. който обича да се пригушва.

cuddy

- ['k§di] n мор. 1. малка кабина/каюта; 2. кухня; стая за провизии; 3. стаичка; килер.

cudgel

- ['k§djъl] n тояга, сопа; to take up the ~s for излизам в защита на. ['k§djъl] v бия с тояга/сопа.

cudweed

- ['k§dwi:d] n бот. смин (Gnaphalium).

cue

- [kju:] n 1. театр. реплика; условен знак; 2. прен. намек, загатване, подсещане, подсказване; to give s.o. the ~ подсещам/подсказвам/намеквам на някого; to take o.'s ~ from следвам примера на, водя се по, съобразявам се с; 3. театр. роля; 4. муз. знак за встъпване; on ~ тъкмо навреме/на място. [kju:] v 1. театр. подавам реплика на; 2. слагам знак на; обозначавам: 3. to ~ in 1) вмъквам (звуков ефект и пр.); 2) рaзг. осведомявам. [kju:] n 1. щека, кий (за билярд); 2. плитка (коса). [kju:] v 1. удрям с щека; 2. връзвам на плитка.

cue bid

- ['kju:bid] n бридж анонс, с който се индикира ас/шикан.

cueist

- ['kju:ist] n играч на билярд.

cuesta

- ['kwestъ] n хълм с един стръмен и един полегат склон.

cuff

- [k§f] n 1. маншет, ръкавел; 2. pl белезници; off the ~ импровизирано, неподготвено, екстемпоре; неофициално; to play it off the ~ проявявам находчивост; on the ~ на кредит. [k§f] n 1. плесница, шамар; 2. удар с юмрук. [k§f] v удрям/бия с ръка/юмрук.

cuff-link

- ['k§fli¤k] n копче за ръкавели.

cui bono

- ['kwi'bounou] nат. 1. кой печели от това; 2. утилитаризъм.

cuirass

- [kwi'raes] n кираса, броня, ризница.

cuirassier

- [kwirъ'siъ] n ист. кирасир, конник с кираса/ ризница.

cuisine

- [kwi'zi:n] n фр. прен. кухня; готварско/кулинарно изкуство.

cuisse

- [kwis] n ист. воен. набедреник.

cul-de-sac

- [ku:ldъ'saek] n фр. 1. глуха/задънена/сляпа улица; 2. анат. сляпо черво; 3. воен. чувал; 4. прен. безизходица, задънена улица.

culet

- ['kju:lit] n 1. основа на шлифован брилянт; 2. ист. броня, покриваща тялото от кръста надолу.

culinary

- ['kju:linъri] а кулинарен, готварски; подходящ за готвене.

cull

- [k§l] v 1. избирам, подбирам; 2. отделям; бракувам. [k§l] n 1. подбиране; бракуване; 2. животно, определено за клане; нещо бракувано/долнокачествено, брак.

cullender

- ['k§lъndъ] = colander.

cullet

- ['k§lit] n стъклени трошки (за претопяване).

cully

- ['k§li] n разг. 1. глупак, лековерен човек, "жертва"; 2. другар.

culm

- [k§lm] n въглищен прах. [k§lm] n бот. стебло (на житни култури).

culmiferous

- [k§l'mifъrъs] а бот. със стебло, стеблен.

culminant

- ['k§lminъnt] а 1. най-горен; 2. астр. кулминиращ; 3. напълно развит.

culminate

- ['k§lmineit] v 1. достигам най-високата си точка/степен; завършвам (in); culminating point кулминационна/връхна точка; 2. астр. кулминирам.

culmination

- [,k§lmi'neishn] n 1. кулминационна/връхна точка, кулминация; зенит, апогей; 2. астр. кулминиране; кулминация.

culotte

- [kju:'lЈt] n обик. pl пола панталон.

culpability

- [,k§lpъ'biliti] n виновност; престъпност.

culpable

- ['k§lpъbl] а виновен; престъпен; заслужаващ порицание.

culprit

- ['k§lprit] n 1. виновник; нарушител, престъпник; 2. обвиняем, подсъдим.

cult

- [k§lt] n 1. култ, преклонение (of към); personality ~ култ към личността; 2. вяра, религия, вероизповедание; 3. (привърженици на) мода/модно течение; ~ word модна дума/фраза.

cultivable

- ['k§ltivъbl] а 1. годен за отглеждане (за растение и пр.); 2. обработваем (за земя).

cultivar

- ['k§ltiva:] n бот. културен вид.

cultivate

- ['k§ltiveit] v 1. обработвам; култивирам; 2. отглеждам; 3. развивам, култивирам; насърчавам, поощрявам (изкуство и пр.); 4. търся дружбата/ приятелството на, сприятелявам се с; to ~ s.o.'s acquaintance поддържам познанството си с някого.

cultivated

- ['k§ltiveitid] а 1. образован, културен; 2. обработван, обработваем; 3. култивиран; културен (за растение).

cultivation

- [,k§lti'veishn] n 1. култивиране, обработване; land under/in ~ обработвана земя; засята площ; to bring land into ~ разработвам земя; to allow land to go out of ~ изоставям земя, оставям земя да запустее; 2. образование; 3. култура; 4. култивиране, развиване; насърчаване, поощряване.

cultivator

- ['k§ltiveitъ] n 1. тех. култиватор; 2. който отглежда/култивира/поощрява и пр. (вж. cultivate); поощрител.

cultural

- ['k§ltshъrъl] а 1. културен; ~ lag изостаналост в културно отношение, несьответствие между материална и духовна култура (и culture lag); 2. култивиран (за растение); 3. свързан с отглеждане на животни и растения.

culture

- ['k§ltshъ] n 1. култура; ~ area район/област с дадена култура; 2. отглеждане, култивиране; обработване; развъждане; 3. земеделска култура; 4. биол. култура; отглеждане (на микрооргaнизми и пр.). ['k§ltshъ] v култивирам, отглеждам (и биол.).

cultured

- ['k§ltshъd] а 1. културен, образован; развит, изтънчен; 2. култивиран; ~ pearls култивирани перли.

cultus

- ['k§ltъs] = cult.

culverin

- ['k§lvъrin] n ист. голям топ, тежко оръдие; вид пушка.

culvert

- ['k§lvъt] n 1. водосток, канал (под шосе и пр.); дренажна тръба; 2. ел. улей за подземен кабел.

cum

- [k§m] prep лат. (заедно) с; ~ dividend фин. включително дивидента; ~ laude с много добър успех; magna ~ laude с отличен успех; summa ~ laude с пълно отличие; laboratory-~-workshop лаборатория и работилница.

cum grano salis

- [k§m'greinou'seilis] adv лат. с известна резерва/съмнение.

cumber

- ['k§mbъ] v обременявам, затруднявам, преча на, натоварвам; затрупвам.

cumbersome

- ['k§mbъsъm] n 1. тежък, неудобен (за дрехи, товар и пр.); обременителен; 2. тежък, тромав.

cumbrous

- ['k§mbrъs] n 1. тежък, неудобен (за дрехи, товар и пр.); обременителен; 2. тежък, тромав.

cummerbund

- ['k§mъb§nd] n пояс.

cumshaw

- ['k§mshЈ:] n подарък; бакшиш.

cumulate

- ['kju:mjuleit] v натрупвам, трупам; събирам. ['kju:mjuleit] а натрупан, събран.

cumulation

- [,kju:mju'leishn] n 1. натрупване, трупане; събиране; 2. куп, маса; струпване.

cumulative

- ['kju:mjulъtiv] а кумулативен, който се натрупва/усилва; нарастващ; ~ evidence юр. доказателства, които взаимно се потвърждават, стичащи се доказателства/улики; ~ voting избирателна система, при която всеки избирател има право на толкова гласове, колкото са кандидатите, и може да подаде всичките за един кандидат.

cumulocirrus

- ['kjumjulou'sirъs] n метеор. кълбесто-перест облак, цирокумулус.

cumulonimbus

- ['kjumjulou'nimbъs] n метеор. кълбестодъждовен облак.

cumulostratus

- ['kjumjulou'streitъs] n метеор. кълбестослоест облак.

cumulous

- ['kju:mjulъs] а метеор. кълбест.

cumulus

- ['kju:mjulъs] n 1. метеор. кълбест облак; 2. книж. куп, купчина.

cuneate

- ['kju:niit] а клиновиден.

cuneiform

- ['kju:niifЈ:m] а клиновиден, клинообразен; ~ characters/writing клинообразно писмо. ['kju:niifЈ:m] n 1. клинообразно писмо; 2. анат. клинообразна кост.

cunning

- ['k§ni¤] n 1. хитрина, хитрост, лукавство; коварство; 2. ост. сръчност, умение, ловкост; изкуство. ['k§ni¤] а 1. хитър, лукав; коварен; 2. ост. сръчен, умел, ловък, изкусен; 3. ам. разг. симпатичен, мил, привлекателен.

cunt

- [k§nt] n 1. вулг. женски полоб орган; жена, женска; 2. sl. мръсник, гадник.

cup

- [k§p] n 1. чаш(к)а (не стьклена); купичка; съдържанието на една чаша; чаша вино и пр.; студено питие от вино и пр. с подправки; a ~ of tea чаша чай; it's not my ~ of tea разг. не e по вкуса ми, не е за мен работа; that's a different ~ of tea това е друга работа/нещо; in o.'s ~s пийнал, пиян; 2. (тежко) преживяване/съдба; bitter ~ прен. горчива чаша; let this ~ pass from me библ. нека ме отмине тази горчива чаша/това изпитание; his ~ was full щастието/нещастието му беше пълно; to drain the ~ of pleasure to the dregs изпивам до дъно чашата на удоволствията; 3. сп. купа; 4. бот. чашка (на цвят); 5. вентуза; 6. тех., ел. чашка; 7. чашка (на сутиен); there's many a slip twixt the ~ and the lip рибата е още в морето, а той слага тигана; я камилата, я камиларя. [k§p] v (-pp-) 1. държа/слагам (като) в чаша; to ~ o.'s hands приготвям ръцете си да хвана топка и пр.; with her chin ~ed in her hand с брадичка, подпряна на дланта; to ~ o.'s ear in o.'s hand слагам ръка зад ухото, за да чуя по-добре: 2. слагам вентузи на.

cup-final

- ['k§pfainl] n сп. финално състезание за купа.

cup-tie

- ['k§ptai] n сп. мач/среща за купа.

cupbearer

- ['k§pbЁъrъ] n виночерпец.

cupboard

- ['k§bъd] n шкаф, долап; ~ love користна любов.

cupcake

- ['k§pkeik] n готв. тарталет.

cupful

- ['k§pful] n (съдържанието на) една чаша.

cupid

- ['kju:pid] n Купидон, купидонче.

cupidity

- [kju:'piditi] n алчност, користолюбие; жажда за богатство.

cuplike

- ['k§plaik] а чашковиден.

cupola

- ['kju:pъlъ] n 1. арх., анат. купол(а); воен., мор. бойна кула, купол(а); 2. кубе; 3. метал. пещ за претопяване на чугун, вагрянка.

cuppa

- ['k§pъ] n sl. чаша чай.

cupped

- ['k§pt] a 1. чашковиден; 2. с дупки/трапчини (за път).

cupping-glass

- ['k§pi¤gla:s] n вентуза.

cupreous

- ['kju:priъs] а хим. меден, съдържащ мед.

cupric

- ['kju:prik] а хим. меден.

cupriferous

- [kju:'prifъrъs] а минер. съдържащ мед.

cuprite

- ['kju:prait] n минер. куприт, червена медна руда.

cupro-nickel

- ['kju:prou'nikl] n сплав от мед и никел купроникел.

cuprous

- ['kju:prъs] а хим. меден, съдържащ едновалентна мед.

cuprum

- ['kju:prъm] n хим. мед.

cupule

- ['kju:pju:l] n 1. бот. чашка (на жьльд и пр.); 2. зоол. смукателна чашка.

cur

- [kъ:] n 1. пес, псе; 2. прен. куче; мръсник; простак.

curability

- [kjuъrъ'biliti] n (из)лечимост.

curable

- ['kjuъrъbl] a 1. (из)лечим; 2. годен за сушене/консервиране.

curacao

- [kjuъrъ'sou] n кюрасо (ликьор).

curacoa

- [kjuъrъ'sou] n кюрасо (ликьор).

curacy

- ['kjuъrъsi] n служба/сан на помощник на енорийски свещеник.

curare

- [kjuъ'ra:] n фaрм. кураре.

curari

- [kjuъ'ri] n фaрм. кураре.

curassow

- ['kjuъrъsou] n бразилски пуяк (Crax).

curate

- ['kjuъrit] n помощник на енорийски свещеник.

curative

- ['kjuъrъtiv] I. а лечебен, целебен; II. n лечебно средство, лек, лекарство.

curator

- [kjuъ'reitъ] n 1. пазител/уредник на музей/библиотека/зоологическа градина и пр.; кустос; 2. шотл. юр. попечител, опекун.

curb

- [kъ:b] n 1. юзда; 2. прен. юзда, обуздаване; спирачка; to put/keep a ~ on обуздавам; контролирам; 3. бордюр (на тротоар и пр.); 4. решетка пред камина; 5. неофициален пазар на ценни книжа (и ~ (stone) market); 6. вет. подутина на задната част на крака на кон. [kъ:b] v обуздавам (и прен.).

curb roof

- ['kъ:bru:f] n стр. пречупен покрив.

curb service

- ['kъ:bsъ:vis] n ам. обслужване на клиентите в колите им (от крайпьтен ресторант).

curbstone

- ['kъ:bstoun] n бордюрен камък, бордюр; ~ critic самозван критик; ~ market =curbЄ 5.

curcuma

- ['kъ:kjumъ] n бот. куркума.

curd

- [kъ:d] n обик. pl пресечено мляко; извара. [kъ:d] v пресичам (се); съсирвам се, коагулирам.

curdle

- ['kъ:dl] = curd«; his blood ~d кръвта му се смрази от ужас.

curdy

- ['kъ:di] а пресечен; съсирен.

cure

- [kjuъ] n 1. лек, лекарство, цяр, средство (и прен.); 2. лечение, лекуване; beyond/past ~ неизлечим; прен. непоправим; to take a ~ for лекувам се от; 3. цьрк. попечение, църковна/духовна грижа; паство; 4. консервиране, запазване (от разваляне); 5. тех. вулканизиране, вулканизация. [kjuъ] v 1. лекувам, церя; излекувам, изцерявам (of от); 2. прен. излекувам, отстранявам, премахвам; to ~ s.o. of a habit отучвам някого от навик; to ~ poverty/drunkenness, etc. премахвам мизерията/ пиянството и пр.; 3. суша, пуша, консервирам (месо и пр.); обработвам (кожи, тютюн и пр.); 4. тех. вулканизирам,(каучук); 5. втвърдявам (бетон, пластмаса). ['kjuъrei] n фp. кюре.

cure-all

- ['kjuъr,Ј:l] n панацея, универсално лекарство, средство.

curettage

- [,kjuъrъ'ta:j] n фр. мед. кюртаж, кюртиране.

curette

- [kjuъ'ret] n фр. мед. кюрет(ка). [kjuъ'ret] v мед. кюртирам.

curfew

- ['kъ:fju:] n 1. полицейски час; 2. ист. сигнал за загасване на светлини и огньове; вечерна камбана.

curia

- ['kjuъriъ] n ист. курия.

curie

- [kjuъ'ri:] n физ. кюри.

curio

- ['kjuъriou] n антикварна рядкост/вещ; куриоз.

curiosa

- [kjuъri'Јsъ] n pl лат. книги с необикновено/ окултно/порнографско съдържаниие.

curiosity

- [,kjuъri'Јsiti] n 1. любопитство; to be on tiptoe with/burning with/dying of ~ умирам/горя от любопитство; ~ killed the cat толкоз много да не искаш да знаеш, не любопитствувай толкоз, любопитството не води към добро; 2. любознателност; 3. любопитна/особена черта, странност; рядък/странен предмет; (антикварна) рядкост.

curiosity shop

- [,kjuъri'Јsiti'shЈp] n антикварен магазин.

curious

- ['kjuъriъs] а 1. любопитен (about); подтикван/породен от любопитство; 2. любознателен; 3. странен, чуден, особен, куриозен, необикновен; 4. ост. прецизен, внимателен; изящен, изкусен; 5. порнографски.

curiously

- ['kjuъriъsli] adv 1. с любопитство; 2. странно, чудновато, необичайно; ~ enough колкото и да е странно.

curl

- [kъ:l] v 1. къдря (се), накъдрям (се); her hair ~s naturally косата е естествено къдрава; 2. извивам (се); навивам (се); свивам (се); вия (се); сбръчквам (се), набръчквам (се) (за листа и пр.); to ~'o.'s lips свивам презрително устни; 3. to ~ up 1) свивам се на кълбо, сгушвам се (и refl); 2) падам на земята, рухвам (при удар и пр.); карам да падне/рухне, събарям, повалям; 3) гърча сe/ свивам се от срам/ужас; to ~ s.o.'s hair, to make s.o.'s hair ~ ужасявам някого. [kъ:l] n 1. къдрица, къдра, букла; to go out of ~ разкъдрям се, изправям се (за коса); прен. ставам апатичен; to keep o.'s hair in ~ поддържам/запазвам си фризурата; 2. извивка; спирала, кълбо (дим и пр.); with a ~ of the lips с презрително свиване на устните, с презрение; 3.къдравост/сгърчване на листата (болест по растенията).

curl paper

- ['kъ:lpeipъ] n хартийка за навиване на коса.

curler

- ['kъ:lъ] n ролка и пр. за навиване на косата.

curlew

- ['kъ:lju:] n зоол. 1. голям свирец (Numenius aquatus); 2. сивоок дъждосвирец (Oedimenius crepitans).

curlicue

- ['kъ:likju:] n завъртулка, заврънкулка.

curling

- ['kъ:li¤] n шотландска игра, при която плоски камъни, се търкалят по лед.

curling-irons

- ['kъ:li¤aiъnz] n pl маша (за кьдрене).

curling-pins

- ['kъ:li¤pinz] n pl маша (за кьдрене).

curling-stone

- ['kъ:li¤stoun] n плосък камък за игра (вж. curling).

curling-tongs

- ['kъ:li¤tЈ¤z] = curling-irons.

curly

- ['kъ:li] a 1. къдрав; 2. вълнист.

curmudgeon

- [kъ:'m§djъn] n разг. 1. намусен човек, темерутин; урсузин, проклетия; 2. скъперник, циция.

curr

- [kъ:] v мъркам (за котка); гу(гу)кам.

currach

- ['k§rъ] n ирл. вид примитивна лодка.

curragh

- ['k§rъ] n ирл. вид примитивна лодка.

currant

- ['k§rъnt] n 1. стафида; 2. френско грозде; black ~ касис.

currency

- ['k§rъnsi] n 1. валута; пари; 2. парично обръщение; 3. валидност; период на валидност; 4. разпространение, употреба; word in common ~ много разпространена/често употребявана дума; to have short ~ бързо излизам от употреба; to acquire/gain ~ разпространявам се; добивам известност; to give ~ to разпространявам, въвеждам в обръщение/употреба.

current

- ['k§rъnt] а 1. текущ; сегашен; ~ issue последен брой (на списание и пр.); ~ assets фин. имущество, което лесно може да се превърне в пари; ~ events последни новини/сьбития; 2. в обръщение; установен, общоприет; на мода, моден; to be/pass ~ общоприет съм, в употреба съм, на мода съм; бивам приет. ['k§rъnt] n 1. течение, поток, струя; to drift with the ~ нося се по течението. (и прен.); to go against the ~, to breast the ~ вървя/движа се срещу течението; 2. ел. ток; ~ density плътност на тока; 3. ход, течение (на мисли, сьбития).

current collector

- ['k§rъntkъ'lektъ] n ел. токоприемник.

currently

- ['k§rъntli] adv 1. обикновено, изобщо; 2. понастоящем, сега.

curricle

- ['k§rikl] n двуколка с два коня.

curriculum

- [kъ'rikjulъm] n (рl -la [-lъ] , -lums [-lъmz]) лат. учебен план; учебна програма; курс на обучение; ~ vitae автобиография, биографични данни, животоописание.

currier

- ['k§riъ] n кожар.

curriery

- ['k§riъri] n 1. кожарство; 2. кожарска работилница.

currish

- ['k§rish] а 1. кучешки; 2. долен, мръсен; 3. заядлив, свадлив.

curry

- ['k§ri] n 1. къри (вид индийска подправка); 2. ястие, подправено с къри. ['k§ri] v подпрявям с къри. ['k§ri] v 1. чеша с чесало, тимаря (кон); 2. обработвам, щавя (кожи); 3. бия, удрям, бухам; ~ to ~ favour докарвам ce, подмазвам се (with на, пред).

curry-powder

- ['k§ripaudъ] = curryЄ 1.

currycomb

- ['k§rikoum] n чесало (за кон).

curse

- [kъ:s] n 1. проклятие, клетва; to lay s.o. under a ~ проклинам някого; 2. ругатня; псувня; 3. зло, бедствие, бич, напаст; the ~ of Cain библ. проклятието на Каин; the ~ of Scotland деветка каро; the ~ разг. мензис, менструация. [kъ:s] v 1. проклинам, кълна; to ~ s.o. with bell, book and candle отлъчвам някого от църквата; прен. призовавам проклятието на бога и на всички светии върху някого; ~ it! по дяволите! проклятие! to be ~d with наказан съм с; 2. ругая; псувам (at); to ~ God богохулствувам; 3. ист. отлъчвам от църквата; анатемосвам.

cursed

- [kъ:st] а 1. проклет, прокълнат; 2. разг. отвратителен, омразен, мръсен, неприятен, проклет; 3. проклет, свадлив, упорит.

cursedly

- ['kъ:sidli] adv дяволски; отвратително.

cursive

- ['kъ:siv] I. a 1. кръгъл и слят (за почерк, писмо); курсивен; 2. лек, плавен (за стил); II. п курсив(но писмо).

cursor

- ['kъ:sъ] n тех. стрелка, указател; плъзгач (на скaла).

cursorial

- [kъ:'sЈ:riъl] а зоол. пригоден за бягане; който може да бяга.

cursory

- ['kъ:sъri] а бегъл, повърхностен.

curst

- [] = cursed; ~ cows have short horns, God sends a ~ cow short horns на бодлива крaва господ рога не дава.

curt

- [kъ:t] a 1. рязък, груб, неучтив; 2. кратък, сбит.

curtail

- ['kъ:teil] v съкращавам; намалявам; скъсявам.

curtailment

- [kъ:'teilmъnt] n съкращение, намаление; скъсяване.

curtain

- ['kъ:tn] n 1. завеса; перде; to draw the ~s дърпам/ пускам пердетата; to draw the ~ over премълчавам; преставам да говоря за; 2. театр. завеса; behind the ~ зад завесата; прен. зад кулисите; good ~ ефектно завършване на действието; 3. ам начало на представление; 4. воен. бараж, преграда; ~ of fire/artillery = curtain-fire; 5. воен. ист. куртина, стена/преграда, свързваща две укрепления; 6. арх. неносеща стена (и ~ wall); 7. pl sl. край, смърт. ['kъ:tn] v 1. слагам завеса/перде на; закривам/покривам със завеса/перде; 2. to ~ off преграждам/отделям със завеса.

curtain lecture

- ['kъ:tnlektshъ] n укори, отправени от жена към мъжа є насаме.

curtain-call

- ['kъ:tnkЈ:l] n театр. извикване пред завесата; to take (three) ~s бивам извикан (три пъти) пред завесата.

curtain-fire

- ['kъ:tnfaiъ] n воен. прегрaден огън; огневи вал/завеса.

curtain-raiser

- ['kъ:tnreizъ] n 1. театр. едноактна пиеса, изпълнена преди главното представление; 2. прен. прелюдия (кьм по-голямо сьбитие).

curtal

- ['kъ:tl] n, а (животно) с къса/отрязана опашка.

curtelage

- ['kъ:tilidj] n юр. дворно място.

curtness

- ['kъ:tnis] n грубост, рязкост.

curtsy

- ['kъ:tsi] n реверанс; to make/drop/bob a ~ правя реверанс. ['kъ:tsi] v правя реверанс.

curvaceous

- [kъ:'veishъs] а добре оформен, закръглен (за жена).

curvature

- ['kъ:vъtshъ] n 1. (радиус на) кривина; изкривяване; извитост; 2. мед. кривина, извивка.

curve

- [kъ:v] n 1. крива (линия); извивка, кривина; дъга; изкривяване; извивка; 2. завой; sweeping ~ завой с голям радиус; 3. мат. крива; 4. диаграма, крива; график; 5. кривка. [kъ:v] v 1. извивам (се), изкривявам (се); образувам дъга; 2. ам. отбелязвам на диаграма/график.

curvet

- ['kъ:vit] n курбет. ['kъ:vit] v правя курбет (за кон).

curvilinear

- [,kъ:vi'liniъ] а криволинеен.

cuscus

- [] = couscous.

cusec

- ['kju:sek] n хидр. кубически футове в секунда.

cushat

- ['k§shaet] n шотл. зоол. гривяк (Columba palumbis).

cushion

- ['kushn] n 1. възглавница, възглавничка (за украca); 2. тех. (упльтнителна) подложка; амортисьор; легло, основа; ~ of air въздушна възглавница; 3. уплътнен ръб на билярдна маса; 4. подложка (на обувка, под килим); 5. мека част (на стьпало, форт); 6. ам. ик. фактор, облекчаващ неблагоприятно икономическо развитие; 7. ам. мед. успокоително лекарство/процедура. ['kushn] v 1. подлагам възглавница/подложка; покривам с/слагам под възглавница; 2. тех. амортизирам, смекчавам; 3. прен. слагам под миндера, игнорирам; 4. билярд докарвам (топката) до ръба на масата; 5. смекчавам въздействието на; предпазвам от (лоши последствия).

cushiony

- ['kushъni] а мек (като възглавница).

cushiorted

- ['kushъnd] а с подложка/възглавница, тапициран.

cushy

- ['kushi] a sl. лек; добре платен; ~ job топло местенце.

cusp

- [k§sp] n 1. връх (особ. на лист); 2. рог(че) (на лунатa); 3. тех. точка на пресичане; 4. арх. заострен елемент на орнамент; 5. зъбер, зъб.

cuspid

- ['k§spid] n анат. кучешки зъб.

cuspidor

- ['k§spidЈ:] n ам. плювалник.

cuss

- [k§s] n 1. проклятие; ругатня; 2. разг. човек. [k§s] v проклинам; ругая.

cussed

- ['k§sid] a sl. 1. проклет; 2. инат, опак.

cussedness

- ['k§sidnis] n 1. проклетия; 2. инат, упорство.

cussword

- ['k§swъ:d] n ам. ругатня; псувня.

custard

- ['k§stъd] n яйчен крем.

custard apple

- ['k§stъd,aepl] n 1. вид тропическо дърво (Anona); 2. плодът на това дърво.

custard-powder

- ['k§stъdpaudъ] n прах, от който се прави яйчен крем.

custodian

- [k§s'toudiъn] n 1. пазител, пазач; 2. кустос, уредник; 3. попечител, опекун.

custody

- ['k§stъdi] n 1. попечителство, опекунство; грижа; in the ~ of под грижите/опеката на; in safe ~ на сигурно място; 2. задържане, арестуване; to take into ~ арестувам, задържам; to give s.o. into ~ предавам някого на полицията.

custom

- ['k§stъm] n 1. обичай; навик, привичка; it was a ~ with him (to) той имаше навик (да); 2. мито; 3. рl митница; attr митнически; 4. клиентела; купувачи; I shall take my ~ elsewhere, I shall withdraw my ~ from this shop няма вече да пазарувам от този магазин. ['k§stъm] а ам. изработен/направен по мярка/поръчка.

custom tailor

- ['k§stъm,teilъ] n шивач, който работи по поръчка.

custom-built

- ['k§stъmbilt] а направен/построен по поръчка.

custom-house

- ['k§stъmhaus] n митница; ~ officer митничар.

custom-made

- ['k§stъmmeid] а направен по поръчка/мярка.

custom-tailor

- ['k§stъmteilъ] v ам. изработвам/променям/планирам по дадени указания/за специални нужди.

customarily

- ['k§stъmъrili] adv обикновено; обичайно; по обичай.

customary

- ['k§stъmъri] а обичаен, привичен; it is ~ to прието e да.

customer

- ['k§stъmъ] n 1. клиент, купувач; 2. разг. човек, тип; queer/awkward/rum ~ странен човек, чешит.

customize

- ['k§stъmaiz] v изработвам по поръчка.

cut

- [k§t] v (cut) 1. режа, срязвам, разрязвам, прерязвам; отрязвам; порязвам; сека; режа се; to ~ to pieces нарязвам/насичам на парчета; прен. разбивам на пух и прах; to ~ open разцепвам; ~ flowers живи цветя (във ваза и пр.); 2. наранявам, наскърбявам, жегвам; имам значение/влияние/ефект; 3. кося, окосявам; жъна, ожънвам; 4. кроя, скроявам; 5. дълбая, гравирам; 6. дялам, одялвам, шлифовам (скьпоценни камьни); 7. изкарвам, пониква ми (зьб); 8. съкращавам; скъсявам; намалявам (цени, разходи и пр.); 9. скопявам, кастрирам (животно); 10. пресичам се (за пьтища); 11. пробивам, прокарвам, прокопавам; 12. не поздравявам, правя се, че не виждам (някого); to ~ s.o. dead прен. обръщам някому гръб; 13. отказвам се от, отхвърлям; прекъсвам, преустановявам (врьзки и пр.); 14. спирам (двигател); 15. кино 1) спирам, стопирам; 2) монтирам; 3) преминавам бързо към друг кадър/звук; 16. записвам (на грамофонна плоча и пр.); печатам на восъчен лист; 17. карти сека; вадя (карта) от колода; to ~ for partners сека за партньори; 18. деля (плячка); 19. сп. удрям (топка) с отсечено движение, сека; 20. шибам, удрям, бия (с камшик и пр.); 21. разг. бягам (от лекции и пр.); 22. sl. офейквам, избягвам, духвам; 23. ам. справям се с; to ~ a joke пускам шега; this ~s both ways това може да се използува/тълкува и така, и така; to ~ and contrive свързвам двата края, карам я някак си; to ~ and run, to ~ o.'s stick избягвам, офейквам, духвам; to ~ a dash контя се, докарвам се; искам да направя впечатление; to ~ short 1) съкращавам; 2) спирам, прекъсвам; ~ it short по-накратко! стига! спри! to ~ the ground from under s.o.'s feet прен. подкопавам почвата под краката на някого; to ~ free/loose освобождавам (като прерязвам вьжета и пр.), пускам (на свобода); to ~ loose вилнея, развилиявам се; to ~ o.s. from o.'s family откъсвам се/отделям се от семейството си; to ~ o.'s teeth on уча се от, добивам опит от (някаква работа); to ~ the mustard ам. постигам нужното ниво; to ~ it too fat прекалявам; cut across 1) пресичам, избирам по-кратък път; 2) в противоречие/разрез съм с, противореча на; cut along оправям се, карам я; cut at опитвам се да срежа/ударя/нараня; cut away 1) отрязвам; изрязвам; 2) махам, отстранявам; 3) режа усърдно; 4) разг. офейквам, духвам; cut back 1) подкастрям, подрязвам; 2) намалявам, съкращавам (разходи и пр.) (и с on); 3) връщам се към по-раншни събития (в роман, филм и пр.); 4) оттеглям се, измъквам се; cut down 1) отсичам; 2) съсичам, посичам; убивам; погубвам; сразявам; 3) скъсявам; съкращавам; 4) намалявам (разходи); to ~ down on намалявам употребата на (алкохол, сладкиши и пр.); to ~ s.o. down to успявам да накарам някого да намали исканата цена до; 5) свалям (обесен) от въжето; to ~ s.o. down to size разг. размазвам фасона на някого, поставям някого на мястото му, намалявам значението/влиянието на някого; cut in 1) намесвам се (и с on); 2) вземам дамата (на някого при танц); 3) врязвам се; 4) разг. включвам (някого) в сделка; 5) разрязвам, разцепвам; to ~ in half/two/three разрязвам на половина/две/три; 6) авт. засичам след изпреварване; 7) ел. включвам; 8) карти включвам се в играта; cut into 1) нарязвам на (парчета и пр.); 2) намесвам се в (разговор и пр.); 3) нарязвам/започвам да режа (торта и пр.); cut off 1) отрязвам, отсичам; 2) спирам, изключвам, прекъсвам (вода, ток и пр.); откачам, изолирам; прекъсвам, пресичам (пъm за отстьпление и пр.); прекъсвам телефонна връзка; 3) прен. откъсвам, отделям; 4) забранявам (някому) употребата на (кафе, цигари и пр.); to be ~ off from drink не мога да си доставя пиене, лишен съм от напитки; 5) прекъсвам преждевременно; убивам; pass умирам; 6) сека (завой); to ~ s.o. off with a shilling лишавам иякого от наследство; cut out 1) изрязвам; 2) кроя, скроявам; 3) махам, премахвам; заличавам; 4) разг. измествам (сьперник и пр.); надвивам, побеждавам, елиминирам (противник); to ~ out s.o.'s business преча някому в търговията; 5) преставам да употребявам/ям/пия, лишавам се от, минавам без, зарязвам; преставам (doing s.th. да правя нещо); ~ out the threats/formalities без закани/формалности; ~ it out! стига! зарежи! 6) спирам, изключвам (за двигател и пр.); 7) махам се, отивам си, чупя се; тръгвам (for); 8) pass създаден съм, имам качества, бива ме (for за); he's not ~ out for a leader не ro бива/не e роден/няма качества за водач; he is ~ out for the job тази работа e точно за него, роден е за тази работа; 9) авт. минавам в друго платно; близам в магистрала; to ~ out the dead wood прен. изхвърлям излишния баласт/всичко излишно; to have o.'s work ~ out for one предстои ми тежка задача; виждам зор; cut through 1) сека, пресичам; 2) преодолявам (пречка); to ~ o.s. through пробивам си път; cut up 1) разрязвам; нарязвам; насичам (на парчета); режа се (за дьрво и пр.); 2) критикувам остро; 3) унищожавам (армия, реколта и пр.); 4) разг. ранявам; контузвам; изподрасквам; покривам със синини и рани; 5) разг обик.. pass разстройвам, тревожа, разтревожвам; 6) оставям състояние след смъртта си; to ~ up well/fat оставям много пари след смъртта си; to ~ up for a million pounds оставям един милион лири наследство; 7) ам. разг. правя лудории; правя се на клоун/палячо; държа се несериозно/неприлично; to ~ up rough разядосвам се; държа се агресивно/грубо; ставам агресивен. [k§t] n 1. разрез; 2. рязане, разрязване; сечене разсичане; 3. рана; порязване, порязано място; 4. удар (с камшик и пр.); 5. отрязък, изрезка; парче (и месо за готвене); топ плат (от 40 до 100 ярда); реколта; настриг (на вьлна); отделена част от стадо; дял, пай; 6. тех. сечение, профил; 7. гравюра на дърво, дърворезба; печ. клише; 8. канал; изкоп; жп., мин. подкоп; 9. намаляване, намаление; съкращаване, съкращение (на цени, разходи, вьорьжения, текст и пр); съкратен пасаж; power ~ отслабване/спиране на електрическия ток; 10. пресичане, прскосяване; пряк път; to take a (short) ~ минавам по пряк път, прекосявам; минавам на кестирме; 11. карти сечене; 12. кино бърза смяна на кадър/звук; 13. сп. сечене (на топка); 14. обидна/оскърбителна забележка, обида; обидно поведение, афронт; to give s.o. the ~ direct правя се, че не познавам някого; to be a ~ above s.o. превъзхождам някого; that's a ~ above me това e извън възможностите/интересите ми.

cut glass

- ['k§tgla:s] n шлифован кристал.

cut-and-come-again

- [,k§tъnk§mъ'gen] n разг. изобилие.

cut-and-dried

- [,k§tъn'draid] a 1. предварително приготвен; 2. банален, изтъркан.

cut-and-try

- [,k§tъn'trai] а ам. емпиричен, опитен.

cut-off

- ['k§tЈf] n 1. тех. изключване; прекъсване, спиране; преустановяване подаването на пара/течност; 2. тех. изключвател; 3. тех. отрез на щанца; 4. скъсяване на път/корито на река.

cut-out

- ['k§taut] n 1. очертание, контур, профил; изрязана фигура, силует; 2. ел. (лостов) прекъсвач, изключвател.

cut-rate

- ['k§treit] a 1. (продаващ се) с намалени цени; 2. ам. евтин, долнокачествен.

cutaneous

- [kju'teiniъs] а анат. кожен.

cutaway

- ['k§tъwei] n фрак.

cutback

- ['k§tbaek] n 1. намаление; съкращение; прекъсване; 2. връщане към по-раншни събития (във филм, роман и пр.).

cute

- [kju:t] а 1. умен, съобразителен, хитър; 2. ам. разг. привлекателен, хубавичък, мил, сладък; 3. ам. разг. който търси ефект, маниерен, превзет.

cutesy

- ['kju:tsi] ам. разг. = cute 3.

cutey

- [] = cutie.

cuticle

- ['kju:tikl] n 1. анат. епидермис; 2. живец, кожичка около нокът; 3. бот., зоол. повърхностен слой/ пласт, ципа, кутикула.

cutie

- ['kju:ti] n ам. разг. сладур (за жена).

cutis

- ['kju:tis] n лат. анат. кожа.

cutlass

- ['k§tlъs] n 1. мор. къса закривена сабя; 2. секирка/ нож за рязане на захарна тръстика и пр., мачете.

cutler

- ['k§tlъ] n ножар.

cutlery

- ['k§tlъri] n 1. ножарство; 2. ножарски изделия; прибори за маса.

cutlet

- ['k§tlit] n котлет.

cutpurse

- ['k§tpъ:s] n джебчия.

cutter

- ['k§tъ] n 1. крояч; резач; 2. тех. режещ инструмент; (нож на) фреза; дълбач, ножица; саморезачка; мин. подкопна машина; 3. тех. свредло с глава/коронка; 4. мор. катер; 5. ам. малка шейна.

cutthroat

- ['k§tҐrout] n 1. убиец; главорез; 2. вид американска пъстьрва (и ~ trout); 3. attr убийствен, унищожителен; безскрупулен, безжалостен, безмилостен; ~ razor бръснач; ~ bridge бридж за трима.

cutting

- ['k§ti¤] n 1. рязане, разрязване; сечене, раэсичане; дялане; ~ area сечище; 2. изрезка (от вестник и пр.); отрязък, парче; 3. кроене; кройка; 4. рl изрезки; стружки; 5. бот. резник, калем; 6. прорез; изкоп; просека; 7. редактиране; изрязване на излишни части (на филм, запис и пр.). ['k§ti¤] 1. язвителен; остър, рязък; 2. пронизващ, остър (за вятьр и пр.).

cuttle

- ['k§tl] n зоол. сепия.

cuttle-flsh

- ['k§tlfish] n зоол. сепия.

cutup

- ['k§t§p] n разг. прен. шут, палячо.

cutwater

- ['k§twЈ:tъ] n мор. водорез, носова греда.

cutworm

- ['k§twъ:m] n вид гьсеница (от сем. Noctuidae).

cuvette

- [kju:'vet] n кюветка, вана, легенче; епруветка.

cwm

- [ku:m] n 1. coomb; 2. циркус.

cyan

- ['saiъn] n синьозелен цвят.

cyanic

- [sai'aenik] а хим. цианов.

cyanide

- ['saiъnaid] n хим. цианид.

cybernation

- [,saibъ'neishn] n кибернетизация.

cybernetics

- [,saibъ'netiks] n pl с гл.в sing кибернетика.

cycad

- ['saikaed] n бот. сагова палма.

cyclamen

- ['siklъmъn] n бот. циклама.

cycle

- [saikl] n 1. цикъл, серия; кръг, (кръго)оборот; кръгов/затворен процес; такт; физ. цикъл, период; 2. разг. колело, велосипед; 3. век, период. [saikl] v 1. карам/яздя колело; 2. движа се/минавам през периоди/цикли; правя обороти.

cyclic

- ['saiklik] а цикличен.

cycling

- ['saikli¤] n колоездене.

cyclist

- ['saiklist] n колоездач.

cycloid

- ['saiklЈid] n мат. циклоида.

cyclone

- ['saikloun] n циклон, ураган.

cyclopedia

- [,saiklъ'pi:diъ] n енциклопедия.

cyclops

- ['saiklЈps] n (pl Cyclopes ['saiklъpi:z]) мит. циклоп.

cyclorama

- [,saiklъ'ra:mъ] n циклорама.

cyclostyle

- ['saiklъstail] n циклосгил. ['saiklъstail] v печатам/изкарвам на циклостил.

cyder

- [] = cider.

cygnet

- ['signit] n млад лебед, лебедче.

cylinder

- ['silindъ] n 1. геом. цилиндър (и авт.); цилиндрична повърхност; 2. барабан (на револвер); 3. тех вал(eц); ролка; 4. балон, резервоар; бутилка (за сгьстен газ); 5. археол. глинен цилиндър с клинообразно писмо от Вавилония; (working) on all ~ s разг. с пълна пара, с все сила; to have a ~ loose ам. разг. едната ми дъска хлопа.

cylindrical

- [silindrikl] а цилиндричен.

cymbal

- ['simbl] n муз. обик. pl чинел; цимбал.

cymbalo

- ['simbъlou] n муз. чембало.

cyme

- [saim] n бот. класовидно съцветие.

cymric

- ['kimrik] I. а уелски, кимрийски; II. n уелски език.

cynic

- ['sinik] n циник (и фил.).

cynical

- ['sinikl] а циничен, грубо откровен; скептичен, който не вярва в човешките добродетели; без идеали.

cynicism

- ['sinisizъm] n отричане на всички идеали; груба откровеност; цннизъм.

cynosure

- ['sinъzjuъ] n 1. астр. C. Малката мечка; 2. C. астр. полярната звезда; 3. прен. пътеводна звезда; 4. прен. център на внимание/интерес, предмет на всеобщо възхищение.

cynthia

- ['sinҐiъ] n поет. Луната.

cypher

- [] = cipher.

cypress

- ['saipris] n кипарис.

cyprian

- ['sipriъn] I. a 1. кипърски; 2. развратен, блуден; II. п 1. киприот, кипърец; 2. развратник, блудник.

cypriot

- ['sipriъt] I. a 1. кипърски; 2. развратен, блуден; II. п 1. киприот, кипърец; 2. развратник, блудник.

cypriote

- ['sipriout] I. a 1. кипърски; 2. развратен, блуден; II. п 1. киприот, кипърец; 2. развратник, блудник.

cyrillic

- [si'rilik] a; ~ alphabet кирилица, славянска азбука/писмо.

cyst

- [sist] n 1. бот., анат. мехур; 2. мед. киста.

cystic

- ['sistik] a 1. анат. мехурест; на пикочния/жлъчния мехур; 2. мед. кистозен.

cystitis

- [sis'taitis] n мед. цистит.

cytology

- [si'tЈlъdji] n цитология.

czar

- [za:] n рус. цар.

czardas

- ['tsha:dash] n унг. чардаш.

czarina

- [zъ'ri:nъ] n рус. царица.

czech

- [tshek] I. а чешки; II. n 1. чех; 2. чешки език.

czechoslovak

- [,tshekou'slouvaek] I. а чехословашки; II. n чехословашки гражданин, жител на Чехословакия.

czechoslovakian

- [,tshekou,slou'veikiъn] I. а чехословашки; II. n чехословашки гражданин, жител на Чехословакия.

d

- [di:] n 1. буквата D; 2. муз. ре; . уч. слаба бележка, двойка.

d-d

- [daemd] ськр. от damned.

d. I. Y.

- [di:ai'wai] ськр. от do-it-yourself.

dab

- [daeb] v (-bb-) 1. потупвам, докосвам леко; 2. цапвам, плесвам, мазвам, мацвам; to ~ it on thick 1) силно се напудрям; 2) прен. прекалявам (особ. в ласкателство); . кълва (at); . вземам отпечатьк от пръсти. [daeb] n 1. потупване, леко докосване; to make a ~ at клъввам; to have a ~ at разг. опитвам; 2. петно (от боя); sl. отпечатьк от пръст; D. отдел в Скотланд Ярд, където се пазят отпечатъци от пръсти; . бучица; малко количество. [daeb] n зоол. писия (Pleuronectes limanda). [daeb] n разг. майстор, спец(иалист);at); a ~ hand at специалист в/по.

dabbler

- ['daeblъ] n дилетант, любител (in).

dabchik

- ['daebtshik] n зоол. норче, криво пате, мальк гмурец (Podiceps minor).

dable

- ['daebl] v 1. плискам (се), пръскам (се); 2. бъркам се, меся се; занимавам се повърхностно (in); to ~ in politics политиканствувам.

dace

- [deis] n зоол. вид клен (Leuciscus vulgaris).

dachshund

- ['daekshund] n нем. зоол. дакс, дакел.

dacian

- ['deishъn] ист. I. а дакийски; II. п pl даки.

dactyl

- ['daektil] n 1. проз. дактил; 2. зоол. пръст на животно.

dactylic

- [daek'tilik] а 1. проз. дактиличен; 2. зоол. пръстов.

dactylics

- [daek'tiliks] n pl с гл. в sing проз. дактилична поезия.

dactylogram

- ['daektilъgraem] n отпечатьк от пръст.

dactylography

- [daekti'logrъfi] n дактилография, дактилоскопия.

dactylology

- [daekti'lolъdji] n разговаряне с пръсти (между глухонеми).

dad

- [daed] n татко, тате; баща.

daddy

- ['daedi] = dad.

daddy-long-legs

- [,daedi'lo¤legz] n зоол. дългоножка (насекомо) (сем. Tipulidae).

daemon

- ['di:mъn] n демон; гений, дух покровител.

daemonic

- [di:'monik] а вдъхновен; гениален; демоничен.

daffodil

- ['daefъdil] n бот. жълт нарцис (Narcissus pseudonarcissus).

daffy

- ['daefi] а ам. разг. смахнат, шантав, глупав.

daft

- [da:ft] a 1. глупав, гламав; 2. луд, малоумен; to go ~ побърквам се.

dagger

- ['daegъ] n 1. кама, кинжал, нож; to be at ~s drawn/at ~s' points прен. на нож съм (with); to look ~s гледам кръвнишки; to speak ~s пронизвам с думите си; 2. печ. кръстче (за отбелязване, справка).

daggle

- ['daegl] v влача през кал и вода; измокрям (се).

dago

- ['deigou] n презр. 1. италианец испанец, португалец; 2. attr италиански, испански, португалски.

daguerrotype

- [dъ'gerou,taip] n фот. дагеротип.

dahlia

- ['deiliъ] n бот. гергина, далия.

daily

- ['deili] а ежедневен, всекидневен; ~ paper ежедневник; it is of ~ occurrance случва се вceки ден; ~ allowance воен. порцион; ~ bread насъщен хляб; ~ wants насъщни нужди; ~ servant приходящ прислужник; ~ dozen всекидневна гимнастика. ['deili] adv всекидневно, вески ден, ежедневно. ['deili] n 1. ежедневник; 2. приходящ прислужник.

daintily

- ['deintili] adv изтънчено, изискано, изящно, нежно, фино.

daintiness

- ['deintinis] n изтънченост, изисканост, изящество, финес.

dainty

- ['deinti] а 1. изтънчен, изискан, изящен, фин, нежен; 2. придирчив (особ. кьм храна); . вкусен, апетитен. ['deinti] n лакомство, деликатес.

daiquiri

- ['daikъri:] n исп. дайкири (вид коктейл с ром).

dairy

- ['dЁъri] n 1. мандра; млекозавод; помещение за обработване и съхраняванс на млечни продукти; 2. млекарница; . = dairy-farm 1; . attr млечен; млекодаен.

dairy-farm

- ['dЁъri,fa:m] 1. кравеферма; 2. мандра.

dairying

- ['dЁъrii¤] n млекарство, мандраджийство.

dairymaid

- ['dЁъrimeid] n 1. доячка, гледачка (на крaви); 2. работничка в мандра/кравеферма; . млекарка.

dairyman

- ['dЁъrimъn] n (pl -men) 1. собственик на мандра; 2. работник в мандра/кравеферма; . млекар.

dais

- ['deiis] n подиум.

daisied

- ['deizid] а покрит с маргаритки.

daisy

- ['deizi] n 1. бот. маргаритка, паричка; 2. sl. нещо прекрасно/чудесно/екстра; екстра човек; to turn up o.'s toes to the daisies sl. умирам, ритвам топа.

dale

- [deil] n долин(к)а; up hill and down ~ по гори и долини; където ми видят очите.

dalesman

- ['deilzmъn] n (pl -men) жител на долина.

dalliance

- ['daeliъns] n 1. прахосване/губене на време; 2. бавене; . флирт(уване).

dally

- ['daeli] v 1. губя си времето, занимавам се с празни работи; 2. играя си (with); . шляя се; бавя, протакам; . флиртувам, закачам се (with); dally away пропилявам (време); пропускам (вьзможност); dally off отлагам; прен. слагам под миндера.

dalmatian

- [dael'meishn] n 1. далматинец; 2. далматинец (куче) (и ~ dog).

dalmatic

- [dael'maetik] n цьрк. далматика.

daltonism

- ['daeltъnizm] n мед. далтонизъм.

dam

- [daem] n язовир, бент; язовирна стена. [daem] v завирявам; заприщвам, препречвам (обик. с up). [daem] n майка (у четириногите животни).

damage

- ['daemidj] n 1. вреда, щета; повреда; ущърб; 2. рl юр. обезщетениe; вреди и загуби; . разг. разноски; стойност, цена; to stand the ~ плащам (за друг). ['daemidj] v l. повреждам (се), нанасям повреда на; 2. навреждам, ощетявам.

damageable

- ['daemidjъbl] а подлежащ на повреда/разваляне.

damaging

- ['daemidji¤] а вреден, пакостен.

damascene

- ['daemъsi:n] v украсявам с вълнообразни линии; украсявам чрез гравиране/инкрустиране. ['daemъsi:n] n l. дамаски меч; (предмет с) дамаска украса; 2. D. жител на Дамаск; .= damson.

damask

- ['daemъsk] n 1. текст. дамаск(а); 2. метал. дамаска (висококачествена стомана); . вълнообразни шарки; . синкавочервен цвят. ['daemъsk] а 1. дамаски, от Дамаск; 2. синкавочервен; ~ plum = damson. ['daemъsk] v = damascene.

dame

- [deim] n 1. ост. госпожа; господарка; матрона; D. Nature майката природа; D. Fortune щастието; 2. титла на жена с ордена на Британската империя; жена на баронет; . sl. жена, мадама; . ост., шег. селска баба; бабичка.

damn

- [daem] v 1. кълна, проклинам, анатемосвам; ругая, псувам; ~ it! по дяволите! I'll be ~ed if да пукна, ако; 2. осъждам, не одобрявам; провалям; to ~ with faint praise провалям чрез снизходителна похвала. [daem] n ругатня; проклятие; not to care/give a ~ пет пари не давам, съвсем не ме интересува. [daem] а проклет, пуст; ~ nuisance нещо ужасно/неприятно/отвратително; нетърпим/неприятен човек. [] adv ужасно; you know ~ well много добре/отлично знаеш.

damnable

- ['daemnъbl] a 1. пъклен; 2. отвратителен, ужасен.

damnably

- ['daemnъbli] adv 1. отвратително; 2. разг. страшно, ужасно, извънредно (много).

damnation

- [daem'neishn] n 1. проклятие; клетва; ~ take him! проклет да е! 2. цьрк. вечни мъки (в ада).

damnatory

- ['daemnъtъri] а изобличаващ; който осъжда/анатемосва; ~ evidence съкрушителни доказателства.

damned

- [daemd] а 1. осъден; прокълнат, анатемосан; 2. проклет, дяволски, пуст; none of your ~ nonsense! стига с тия глупости! you can do your ~est! няма да ме уплашиш! [daemd] adv ужасно, страшно, извънредно (много).

damnification

- [,daemnifi'keishn] n юр. причиняване на вреди; повреда; загуба.

damning

- ['daemi¤] = damnatory.

damp

- [daemp] n 1. влага, влажност; 2. изпарения; . рудничен газ, въгледвуокис; . униние, угнетеност; to cast/strike a ~ over/into обезсърчавам, обезкуражавам, угнетявам. [daemp] а влажен; мъглив. [daemp] v 1. овлажнявам, намокрям; 2. задушавам (с газ); . намалявам, забавям; задушавам, заглушавам, претъпявам (и с down); . обезсърчавам, обезкуражавам, угнетявам; прен. попарвам; 5. to ~ off загнивам, окапвам.

damp-proof

- ['daemppru:f] а непромокаем.

dampen

- ['daempn] = damp 1, .

damper

- ['daempъ] n 1. тампон и пр. за мокрене на марки и пр.; 2. тех. заглушител; амортисьор; регулатор (на вьздушно течение); . човек, който действува угнетяващо/потискащо, нещо угнетяващо/потискащо; to put/cast/throw a ~ on обезсърчавам, убивам желанието на; развалям настроението на; . пита (без квас).

dampness

- ['daempnis] n влага, влажност.

damsel

- ['daemzъl] n девойка, мома.

damson

- ['daemzn] n червена джанка (Prunus institia); ~ cheese пестил.

dance

- [da:ns] v 1. танцувам, играя; 2. прен. скачам, играя (и за крьв, сьрце); клатушкам се; . подмятам, хопкам, дандуркам (дете); . разигравам (мечка и пр.); a to ~ to s.o.'s pipe/piping каквото ми свирят, това играя; to ~ to another tune пея/запявам друга песен; to ~ on nothing обесват ме, бивам обесен. [da:ns] n 1. танц, танец; round ~ танц в кръг; хоро; D. of Death танц на смъртта; St. Vitus's ~ мед. свети Витово хоро; 2. танцувална вечер, бал; . музика за танц, танцова музика (и ~ music); to begin/lead the ~ пръв съм, повеждам хорото (и прен.); to lead s.o. a pretty ~ разигравам някого, накарвам някого да види зор.

dancer

- ['da:nsъ] n танцьор, танцувач, балетист; merry ~s северно сияние.

dancing

- ['da:nsi¤] n 1. танцуване, играене, танци; 2. attr танцувален; ~ lesson/master урок/учител по танци; ~ girl танцувачка, баядерка.

dandelion

- ['daendilaiъn] n бот. глухарче (Tarataxum officinale).

dander

- ['daendъ] n 1. = dandruff; 2. яд; гняв; to put up/to raise s.o.'s ~ , to get s.o.'s./o.'s ~ up разядосвам (се), накарвам някого да кипне/кипвам.

dandie Dinmont

- ['daendi'dinmъnt] n порода териер (и ~ terrier).

dandify

- ['daendifai] v наконтвам, натруфвам, придавам контешки вид на.

dandle

- ['daendl] v 1. подмятам, хопкам, дандуркам (дете); 2. глезя, разглезвам.

dandruff

- ['daendrъf] n пърхот.

dandy

- ['daendi] n 1. конте, франт; 2. нещо екстра/превъзходно. ['daendi] а 1. елегантен; контешки; 2. превъзходен, екстра. ['daendi] n вид едномачтов кораб.

dandyism

- ['daendiizm] n 1. контешки вид/държане; 2. претенциозен стил в литературата и изкуството през втората половина на 19 век.

dane

- [dein] n 1. датчанин; 2. порода куче (и great ~ ).

danegeld

- ['deingeld] n ист. данък в Англия за защита срещу нашествениците скандинавци.

danelagh-law

- ['deinlo] n ист. 1. част от Англия под датска власт; 2. d. датският закон в тази част на Англия.

danger

- ['deindjъ] n 1. опасност (of от, to за); to run the ~ of излагам се на опасност от; to be/stand in ~ of изложен съм на опасност от; to be in ~ of o.'s life животът ми е в опасност; at ~ опасност (сигнал); 2. заплаха (to за); . attr опасен; ~ zone опасна зона; ~ arrow зигзаговидна стрела (за означаване на високо напрежение); ~ money заплащане за опасен труд.

danger-signal

- ['deindjъ,signъl] n сигнал за опасност; сигнал "пътят е затворен".

dangerous

- ['deindjrъs] а опасен; несигурен; to look ~ настървен съм, гледам на кръв.

dangerously

- ['deindjrъsli] adv опасно.

dangle

- ['dae¤gl] v 1. вися; клатя се; вея се; 2. закачам, провесвам; клатя, клатушкам, вея; to ~ bright prospects before s.o. мамя някого със светли перспективи; dangle about/around мая се, мотам се; хойкам, миткам; dangle after влача се по, тичам подир, въртя се около.

dangler

- ['daenglъ] n 1. безделник; 2. ухажор; женкар.

danish

- ['deinish] I. а датски; II. n датски език.

dank

- [dae¤k] а усоен, влажен.

danse macabre

- [da:nsmъ'ka:bъ] фр. = dance of Death (вж. dance 1).

danseuse

- [da:n'sъ:z] n фр. танцьорка.

dapper

- ['daepъ] a 1. спретнат; докаран, елегантен; 2. бърз, подвижен, жив, пъргав.

dapple

- ['daepl] v изпъстрям (се), нашарвам (се), покривам (се) с петна. ['daepl] а пъстър, шарен, на петна.

dappole

- ['daepl] n петно; пъстрина; кон и пр. на петна.

darbies

- ['da:biz] n pl sl. белезници.

darby and Joan

- ['da:biъn'djoun] n щастлива възрастна семейна двойка.

dare

- [dЁъ] v (dared [dЁъd], ост. durst [dъ:st]) 1. смея, осмелявам се, имам смелостта, решавам се; I ~ say, I ~say предполагам, не се съмнявам, сигурно; 2. решавам се на, рискувам; who ~s wins който рискува, печели; . не признавам, излизам насреща на, противопоставям се на; . предизвиквам, приканвам (някого да извьрши нещо рисковано); I ~ you to do it! ха, направи го де! [dЁъ] n 1. предизвикателство, подканване (да се извьрши нещо рисковано); to take a ~ отзовавам се на предизвикателство; 2. = daring.

daredevil

- ['dЁъdevl] а безразсъден, прибързан. ['dЁъdevl] n луда глава, смелчага, юнак.

daresay

- [] вж. dare 1.

daring

- ['dЁъri¤] a 1. смел, сърцат, безстрашeн; 2. дързък, авантюристичен. ['dЁъri¤] n 1. смелост, сърцатост, безстрашие; 2. дързост, авантюристичност, авантюризъм.

dark

- [da:k] a 1. тьмен; (as) ~ as (mid)night/pitch тьмно като в рог; 2. мургав; черен; ~ complexion мургавина; the ~ race черната раса; . непросветен, прост; див; in the ~est ignorance потънал в невежество; the ~ ages ранното средновековие; . таен, скришен, неизвестен; to keep ~ пазя в тайна; крия се, укривам се; ~ horse кон за надбягване, за чиито качества не се знае много; прен. неизвестна величина, непроявил се човек; 5. неясен, неразбираем, загадъчсн, двусмислен; 6. жесток, ужасен; 7. намръщен, мрачен, безрадостен, печален; to look at the ~ side of things черногледец/песимист съм. [da:k] n 1. тьмнина, мрак; тьмно, мръкнало; in the ~ на тьмно; at ~ на мръкване; after ~ след като се мръкне; 2. незнание, неведение; to be in the ~ about в неведение съм относно, нищо не знам за; leap in the ~ скок в неизвестността; to do s.th. in the ~ върша нещо тайно.

dark lantern

- ['da:k'laentъn] n фенер със затьмнител.

darken

- ['da:kn] v 1. затьмнявам; потьмнявам; правя (по-)тъмен; 2. притьмнявам; . помрачавам (се); . сгьстявам (тон), ставам по-тьмен (за тoн); 5. затьмнявам, замъглявам; to ~ counsel усложнявам/ заплитам нещата; 6. опетнявам; not to ~ s.o.'s door не стъпвам у някого, не прекрачвам прага на някого.

darkey

- ['da:ki] n 1. негър; 2. sl. = dark lantern.

darkle

- ['da:kl] v 1. потьмнявам; помрачавам (се); 2. крия се, спотайвам се.

darkling

- ['da:kli¤] а 1. тьмен, здрачен; 2. таен, скришен. ['da:kli¤] adv на тьмно; тайно, скришно.

darkly

- ['da:kli] adv 1. мрачно; 2. неясно, загадъчно; . заплашително.

darkness

- ['da:knis] n тьмнина, мрак, мрачина; the prince of ~ сатаната.

darky

- [] = darkey.

darling

- ['da:li¤] n любим; любимец; галеник; мило същество; my ~ мили мой, мила моя. ['da:li¤] а 1. любим, мил, скъп; 2. мил, приятен, очарователен.

darn

- [da:n] v замрежвам, закърпвам. [da:n] n закърпено/замрежено място. [da:n] = damn.

darnel

- ['da:nl] n 1. бот. глушица (Lolium); 2. прен. плевел, бурен.

darner

- ['da:nъ] n 1. човек, който кърпи/замрежва; 2. гъба за кърпене на чорапи.

darning

- ['da:ni¤] n 1. кърпене, замрежване; 2. нещо за кърпене.

darning-needle

- ['daini¤,ni:dl] n 1. игла за кърпене/замрежване; 2. aм. = dragonfly.

dart

- [da:t] n 1. късо копие, стрела; 2. рl игра на мятане на стрели; . прен. стрела; остър поглед, стрелване с очи; . жило (у някои насекоми); 5. бързо движение, втурване, хукване; to make a ~ for втурвам се към; to make a ~ at връхлетявам върху; 6. шев пенс. [da:t] v 1. хвърлям, мятам (стрели и пр. и прен.); his eyes ~ed flashes of anger от очите му излизаха светкавици; 2. втурвам се, хуквам, побягвам (често с off, away); to ~ down(wards) спускам се; aв. пикирам.

dart-board

- ['da:tbo:d] n мишена при игра на стрели.

dartle

- [da:tl] = dart.

darwinian

- [da:'winiъn] I. а Дарвинов, дарвиновски; II. n дарвинист.

darwinism

- ['da:winizm] n дарвинизъм.

dash

- [daesh] v 1. хвърлям, запращам, запокитвам; блъскам, тласкам, тръшкам; plants ~ed by the rain pacтения, повалени от дъжда; 2. разбивам (се) (и прен.); . лисвам, плисвам, пръскам, опръсквам (with); . разредявам малко, смесвам, примесвам (with); 5. спускам се, втурвам се, затичвам се, хуквам; 6. блъскам се, сблъсквам се (against, on, upon, into); 7. разбивам, осуетявам, измамвам (надежди и пр.); засрамвам, обезкуражавам; натъжавам; сломявам (дух); охлаждам (вьзторг); 8. sl. = damn; ~ it! ~ you! дявол да те вземе! dash down 1) нахвърлям/написвам бързо; 2) гаврътвам, изпивам; dash in 1) скицирам; 2) втурвам се (вътре); dash off 1) нахвърлям/написвам набързо; скицирам; 2) хуквам; dash out 1) зачерквам, задрасквам; 2) замацвам; ) изтичвам, изхвърквам (навън). [daesh] n 1. бързо/стремително движение, устрем, бяг, втурване, хукване; to make a ~ at/against хвърлям се върху; to make a ~ for втурвам се към; to have a ~ at опитвам се да направя; 2. енергия, жизненост, увлечение, смелост, замах, блясък, елегантност; . плисък, плисване; . примес; прибавка, капка, малко количество; to have a ~ of blue blood в жилите ми тече синя кръв; 5. драсване с перо; щриха; тире(нце), чертица; ~ and line пунктирана линия; 6. сп. бягане, спринт; пробег; 7. = dashboard; at one ~ наведнъж, на един път; at the first ~ още отначало.

dashboard

- ['daeshbo:d] n авт. 1. броня; калник; 2. табло.

dasher

- ['daeshъ] n разг. човек, който произвежда фурор.

dashing

- ['daeshi¤] а 1. смел; жив, енергичен; 2. елегантен; крещящ.

dastard

- ['da:stъd] n страхливец; подлец; поплювко.

dastardly

- ['da:stъdli] а страхлив; подъл.

data

- ['deitъ] n (pl от datum) данни, факти.

datable

- ['deitъbl] а на който може да се определи датата.

datal

- ['deitl] а хронологичен; с дата.

date

- [deit] n 1. дата; време; to ~ канц. до днес, досега; out of ~ остарял, отживял времето си, на който му oтминала модата; up to~ (най-)модерен, съвременен, най-нов; to bring up to ~ осъвременявам, подобрявам (издание); to keep up to ~ в течение съм; 2. период, епоха (от която датира нещо); . разг. среща; човек, с когото имам определена среща, приятел; to make a ~ определям среща; to keep a ~ отивам на среща. [deit] v 1. поставям/слагам дата на; ~d August 8 с дата 8 август; 2. датирам, водя началото си (from); dating from който води началото си от; . определям датата/времето/епохата на; отнасям към определена дата/време/епоха; . отживял съм си времето, демодиран съм; личат ми годините; 5. определям/давам среща на, срещам се с, ходя с (момиче). [deit] n 1. бот. фурма; 2. =date-palm.

date-palm

- ['deitpa:m] n бот. финикова палма (Phoenix dactylifera).

dated

- ['deitid] a 1. с дата; 2. остарял, отживял, старомоден.

dative

- ['deitiv] I. a 1. eз. дателен; 2. юр. сменяем; отчуждаем; II. п eз. дателен падеж (и ~ case).

datum

- ['deitъm] n 1. (pl data) вж. data; 2. (pl datums) основа за изчисляване/измерване; основна линия/плоскост, от която се измерва височина/дълбочина (и ~-line, -level).

datura

- [dъ'tjuъrъ] n бот. татул.

daub

- [do:b] v 1. мажа, намазвам (with); 2. мацам, цапам, изцапвам; изкалвам; . рисувам как да е, цапотя. [do:b] n 1. мазилка; 2. петно; . цапотина, лоша картина.

dauber

- ['do:bъ] n цапач, слаб/лош художник.

daubster

- ['do:bstъ] n цапач, слаб/лош художник.

daughter

- ['do:tъ] n 1. дъщеря; потомка; 2. attr произлязъл от (и биол.).

daughter-in-law

- ['do:tъrinlo:] n (pl -s-in-law) снаха.

daunt

- [do:nt] v 1. всявам страх у, сплашвам, уплашвам; 2. обезкуражавам, обезсърчавам, възпирам; nothing ~ed без страх, смело.

dauntless

- ['do:ntlis] а смел, неустрашим.

dauntlessness

- ['do:ntlisnis] n смелост, неустрашимост.

dauphin

- ['do:fin] n ист. дофин.

davenport

- ['daevъnpo:t] n 1. вид бюро, писалищна маса; 2. кушетка.

davit

- ['daevit] n мор. 1. котвен кран; 2. желязна греда за спускане на спасителна лодка.

davy

- ['deivi] n мин. взривобезопасна руднична лампа.

davy Jones

- ['deivi'djounz] n мор. зъл морски дух; морското дъно; ~'s locker морското дъно (като гроб на удавените).

davy-lamp

- ['deivilaemp] n мин. взривобезопасна руднична лампа.

daw

- [do:] = jackdaw.

dawdle

- ['do:dl] v туткам се, мотам се, разтакавам се; шляя се; to ~ away o.'s time губя си времето.

dawn

- [do:n] v 1. съмва се, зазорява се; пука се, сипва се (за зората); day is ~ing съмва се; 2. почвам (да се показвам/проявявам); явявам се; it ~ed on me стана ми ясно, сетих се; ~ing moustache едва наболи мустаци. [do:n] n 1. зора, разсъмване; at (break of) ~ на разсъмване, призори; 2. прен. начало, наченки, първи проблясъци, зора.

dawning

- ['do:ni¤] = dawn.

day

- [dei] n 1. ден; денонощие; all ~ (long) цял ден, от сутрин до вечер; ~ about през ден; before ~ призори, преди разсъмване; by ~ денем; by the ~ на ден; the ~ after tomorrow вдругиден; ~ by ~, from ~ to ~ от ден на ден; ~ in, ~ out, ~ after ~ всеки ден; ден след ден; one ~ един ден, някога; one of these ~s тия дни, скоро; the other ~ неотдавна, наскоро; преди няколко дни; until this ~ до ден днешен; 2. време, срок, период, епоха; without ~ с неопределен срок; in all o/s born ~s през целия си живот; in the ~s of old в старо време, едно време; in the ~s to come в бъдеще; the good old ~s доброте старо време; . дни на блясък, връхна точка; to have had/seen o.'s ~, to have seen/known better ~s отживял съм си времето, и аз съм бил някога нещо; my ~ is done мина ми времето; ~ of judgment страшният съд; to call it a ~ смятам работата за свършена, доволен съм от постигнатото; за днес стига (толкоз); the ~ is ours спечелихме, победата е наша; to lose/win the ~ загубвам/спечелвам сражението, бивам побeден/побеждавам; it's a bit late in the ~ (to) малко е късно (да); a ~ too late, a ~ after the fair много късно, подир дъжд качулка; she is eighty if she is a ~ тя има най-малко осемдесет години; to make a ~ of it прекарвам цял ден (като правя нещо); to name the ~ определям деня на сватбата; that will be the ~ разг. тая няма да я бъде; it will be a long ~ before I go there again няма да стъпя вече там; a ~ in court ден за явяване пред съда; възможност да изкажа становището си; time of ~ вж. time.

day-bed

- ['deibed] n кушетка, канапе.

day-boarder

- ['deibo:dъ] n уч. полупансионер.

day-book

- ['deibuk] n дневник.

day-care

- ['deikЁъ] а ам. дневен (за детски дом и пр.).

day-fly

- ['deiflai] n зоол. еднодневка.

day-labour

- ['dei'leibъ] n работа на надница.

day-labourer

- ['dei'leibъrъ] n надничар.

day-nursery

- ['deinъ:sъri] n дневни детски ясли.

day-school

- ['deisku:l] n 1. училище с дневни занимания; 2. училище без пансион.

day-star

- ['deista:] n зорница.

day-to-day

- ['deitъ'dei] а всекидневен, ежедневен; to live a ~ existence живея ден за ден.

daybreak

- ['deibreik] n зора, зазоряване, разсъмване.

daydream

- ['deidri:m] n блян, мечта, фантазия, въздушни кули. ['deidri:m] бленувам, мечтая, фантазирам, градя въздушни кули.

daylight

- ['deilait] n 1. дневна светлина, видело, виделина; 2. пролука, просвет, луфт; . рl съзнание; разум, ум; to scare the ~s out of s.o. изкарвам ума на/изплашвам някого; to burn ~ 1) използувам изкуствена светлина през деня; 2) губя си времето; to see ~ намирам изход от положението; проумявам; to let ~ into 1) разгласявам, давам гласност на; 2) sl. очиствам, убивам; in broad ~ посред бял ден; прен. открито, пред всички. ['deilait] v ам. 1. снабдявам с дневна светлина; 2. разчиствам (дьрвета, храсти) за по-голяма видимост.

daylight-saving

- ['deilaitseivi¤] n лятно часово време.

daylong

- ['deilo¤] adv цял ден, през целия ден.

daytime

- ['deitaim] n: in/during the ~ през деня, денем.

daywork

- ['deiwъ:k] n 1. дневна работа; 2. day-labour.

daze

- [deiz] v замайвам, зашеметявам. [deiz] n шемет, замаяност; in a ~ замаян.

dazedly

- ['deizidli] adv смаяно, като ударен.

dazzle

- ['daezl] v 1. заслепявам; 2. смайвам, поразявам; прен. блестя; . бивам заслепен (от силна светлина). ['daezl] n 1. заслепяване; 2. ярка светлина, блясък.

dazzle-painting

- ['daezl'peinti¤] n ярки защитни краски, камуфлаж.

de novo

- [di:'nouvou] adv лат. отново, наново, пак отначало.

de trop

- [dъ'trou] a predic фр. излишен, нежелан.

deacon

- ['di:kъn] n цьрк. 1. дякон; 2. църковен настоятел.

deaconess

- ['di:kъnis] n цьрк. сестра; жена/сестра на дякон.

deacopry

- ['di:kъnri] n дяконство.

deacopry-ship

- ['di:kъnriship] n дяконство.

dead

- [ded] a 1. мъртъв, умрял; as ~ as a dodo/a doornail/a herring/Julius Caesar/mutton мъртъв и студен; to strike ~ убивам; strike me ~! да пукна, ако не е така! more ~ than alive ни жив, ни умрял; 2. загубил качествата/силата си; прен. мъртъв; изгорял, угаснал; ~ lime гасена вар; ~ steam отработена пара; ~ volcano угаснал вулкан; ~ wire жица, по която не тече ток; . мъртъв, сух, извехнал (за растение); гол, пуст; . неорганичен; неодушевен; ~ fence стобор, дъсчена ограда; ~ matter печ. негоден набор; 5. измръзнал, изтръпнал; to go ~ изтръпвам (за рька и пр.); 6. безжизнен; бeздеен; изчерпан; инертен; непроизводителен; неподвижен; еднообразен; ~ capital мъртъв капитал; ~ lode мин. ялова жила; 7. неизлъскан, матов; 8. глух (за звук); 9. студен (за цвят); 10. остарял, излязъл от употреба (за език, закон и пр.); 11. сп. който не играе/не участвува; голф близо до дупката (за топка); 12. незаинтересован, безчувствен, неотзивчив (to); ~ to honour без всякакво чувство за чест; ~ to reason глух за всякакви съвети; ~ to the world 1) дълбоко заспал; в безсъзнание; 2) мъртво пиян; 1. разг. капнал, пребит от умора; 1. пълен, абсолютен, безусловен; in ~ earnest твърдо решен; съвсем сериозно; ~ failure пълен неуспех/провал; ~ faint пълно загубване на съзнанието; ~ loss 1) чиста загуба; 2) sl. човек, който за нищо не го бива; ~ silence пълна/гробна тишина; ~ secret пълна/дълбока тайна; ~ sleep мъртвешки сън; ~ above the ears/from the neck up тъп, глупав; ~ and gone отдавна минал; излязъл от употреба; ~ hours потайно време, глуха доба; to be ~ with cold премръзнал съм; ~ spit образ и подобие; точно подобие; to put the ~ wood on sl. спечелвам предимство пред. [ded] adv напълно, безусловно, абсолютно; направо; ~ against 1) решително против; 2) право в лицето (за вятьр); ~ asleep заспал като мъртъв/заклан; ~ drunk мъртво пиян; ~ on time точно навреме/на минутата; ~ set твърдо решен (on); решително против (against); ~ south/north мор. направо на юг/север; ~ tired капнал/пребит от умора, смъртно уморен; to stop ~ спирам, заковавам се. [ded] n: the ~ мъртвите, умрелите; at/in the ~ of night в потайно време, в глуха доба; in the ~ of winter посред зима.

dead centre

- ['ded'sentъ] n мъртва точка.

dead hand

- ['dedhaend] = mortmain.

dead heat

- ['ded'hi:t] n състезание с равен резултат.

dead load

- ['ded'loud] n собствено тегло.

dead point

- ['ded,point] = dead centre.

dead-alive

- ['dedъ'laiv] а вял, скучен, заспал.

dead-and-alive

- ['dedъndъ'laiv] а вял, скучен, заспал.

dead-beat

- ['dedbi:t] а капнал от умора. ['dedbi:t] n 1. безделник; хаймана; 2. батакчия, мошеник.

dead-end

- ['dedend] n 1. сляпа улица; 2. безизходно положение, задънена улица; . ~ kid малолетен престъпник, малък хулиган.

dead-eye

- ['dedai] n 1. мор. вид скрипец; 2. точен стрелец.

dead-head

- ['dedhed] n 1. посетител на театър/пътник с безплатен билет; 2. глупак, тъпак.

dead-house

- ['dedhaus] n дом на покойника.

dead-letter

- ['ded,letъ] n 1. прен. мъртва буква; закон, който не се прилага; 2. недоставено на адреса писмо.

dead-level

- ['dedlevl] n 1. съвсем гладка повърхност/терен; 2. еднообразие; посредственост.

dead-light

- ['dedlait] n обик. pl мор. капак (на прозорци за лошо време).

dead-nettle

- ['ded'netl] n бот. мъртва коприва (Lamium).

dead-pay

- ['dedpei] n получаване заплата на покойник след смъртта му чрез измама.

dead-reckoning

- ['ded'rekъni¤] n мор. определяне местоположението на кораб без астрономически наблюдения.

dead-set

- ['ded'set] n 1. стойка на куче при откриване на дивеч; 2. решително нападение; отчаяно усилие; to make a ~ at нападам решително; правя отчаяни усилия.

dead-shot

- ['ded'shot] n точен стрелец.

dead-wall

- ['ded'wo:l] n калкан, сляпа стена.

dead-water

- ['ded'wotъ] n 1. застояла вода; 2. мор. вълнение зад кораб, водна диря; килватер.

dead-weight

- ['ded'weit] n 1. инертна маса; 2. непосилен товар бреме; . = dead load.

dead-wood

- ['ded'wud] n 1. сухи клони; изсъхнали дървета; 2. прен. баласт, излишен материал.

dead-work

- ['ded'wъ:k] n недоходна подготвителна работа.

deaden

- ['dedn] v l. лишавам от/загубвам жизненост/ сила, правя/ставам безчувствен; 2. заглушавам, притъпявам, умъртвявам, намалявам; . правя нещо да потъмнее/да загуби бляська си/да повехне; . правя звуконепроницаем.

deadfall

- ['dedfo:l] n капан, примка.

deadhead

- ['dedhed] v ам. връщам се без товар (особ. за камион).

deadline

- ['dedlain] n 1. последен/фатален срок; 2. линия в двора на затвор, която не бива да се преминава.

deadliness

- ['dedlinis] n 1. убийственост; 2. разг. непоносимост.

deadlock

- ['dedlok] n застой; мъртва точка; безизходно положение, задънена улица; to break а ~ намирам изход.

deadly

- ['dedli] a 1. смъртен, смъртоносен; убийствен; 2. разг. ужасен, непоносим. ['dedli] adv 1. смъртно, смъртоносно; 2. разг. страшно, ужасно, непоносимо.

deadly nightshade

- ['dedli'naitsheid] n бот. беладона, старо биле (Atropa belladonna).

deadmen

- ['dedmen] n pl разг. празни бутилки.

deadness

- ['dednis] n безжизненост; незаинтересованост, апатичност.

deadpan

- ['dedpaen] a l. безизразен, безучастен; 2. съвсем сериозен; привидно сериозен. ['dedpaen] adv без да дам израз на някакво чувство, напълно безучастно. ['dedpaen] n безизразно/безучастно лице. ['dedpaen] v ам. говоря без следа от вълнение.

deaf

- [def] а l. глух; (as) ~ as an adder/a post/a stone съвсем глух; ~ of one ear глух с едното ухо; 2. глух, неотзивчив; to turn a ~ ear to правя си оглушки, не обръщам внимание на, игнорирам; to fall on ~ ears не ми обръщат внимание; ~ to reason глух за всякакви съвети; . кух, без ядка.

deaf-aid

- ['defeid] = hearing-aid.

deaf-and-dumb

- ['defъn'd§m] = deaf-mute.

deaf-mute

- ['def'mju:t] а глухоням.

deafen

- ['defn] v 1. оглушавам; проглушавам; 2. заглушавам; . правя звуконепроницаем.

deafening

- ['defni¤] а 1. оглушителен; 2. заглушаващ; изолационен. ['defni¤] n изолационен пласт/материя.

deafness

- ['defnis] n глухота.

deal

- [di:l] v (dealt [delt]) 1. раздавам (и карти); разпределям (out); дарувам, определям (за провидението и пр.); 2. нанасям (удар) (at); . търгувам (in с), правя сделка; . купувам, клиент съм на (at, with); 5. имам работа, заемам се; имам за тема, третирам, занимавам се; уреждам, разправям се, справям се (with); a book ~ing with crystals книга за кристалите; difficult man to ~ with мъчен човек; 6. постъпвам, отнасям се, третирам (with, by). [di:l] n 1. количество, дял; доза; a good/great ~ (of) много, доста; that's saying a good ~ това не e малко; a great ~ better много по-добре; 2. сделка; споразумение, спогодба; to do/make a ~ сключвам сделка, споразумявам се; правя компромис (with); . отношение; отнасяне, третиране; fair/square ~ справедливост; справедливо отношение; . карти раздаване; ред (на играч) да раздава; картите на един играч, ръка. [di:l] n елова/чамова дъска. [di:l] а елов, чамов.

dealer

- ['di:lъ] n 1. търговец (in на); 2. карти този, който раздава.

dealing

- ['di:li¤] n 1. държание, отношение, отнасяне; 2. обик. рl отношения, сношения, работа, вземане-даване, (търговски) връзки.

dean

- [di:n] n 1. декан, глава на управително тяло на катедрала; старши свещеник на област (и rural ~); 2. декан (на факултет); ~'s office деканат; . доайен; . ам. административен ръководител на студенти.

deanery

- ['di:nъri] n 1. служба/жилище на декан/старши свещеник; 2. група енории под ведомството на старши свещеник.

deanship

- ['di:nship] n служба на декан и пр. (вж. dean).

dear

- [diъ] a 1. драг, мил, скъп (to); D. Sir/Madam уважаеми господине/госпожо (обрьщение в писмо); 2. скъп; ~ price висока цена; for ~ life отчаяно, като че ли животът ми зависи от това, на живот и смърт; ~! ~! боже, боже! ~ (me)! боже (мой)! бре! oh ~! ох! олеле! [diъ] n 1. любим; 2. обрьщение мили, мила, миличък, миличка; she's a ~ много е мила/сладка; ~ knows господ знае, отде да знам. [diъ] adv скъпо; to sell/buy/pay ~ продавам/купувам/плащам скъпо.

dearie

- [] = dear.

dearly

- ['diъli] adv 1. нежно; ~ loved многообичан, любим; 2, скъпо.

dearth

- [dъ:Ґ] n 1. скъпотия; 2. оскъдица, недостиг, недоимък (of).

deary

- ['diъri] = dear 2.

death

- [deҐ] n 1. смърт; гибел; смъртен случай; the ~ has occurred of... умрял/починал e...; pale as ~ блед като смъртник; to die a natural/violent ~ умирам от естествена/насилствена смърт; at the point/on the verge of ~, at ~'s door на умиране; to be the ~ of s.o. уморявам/закарвам някого в гроба; to go to o.'s ~ посрещам смъртта си; to catch o.'s ~ of cold умирам от настинка; to do/put to ~ убивам; to bleed/freeze/starve to ~ умирам от кръвоизлив/студ/глад; to stone to ~ пребивам с камъни; to the ~ до смърт; до последна капка кръв; to lie still in ~ лежа мъртъв; 2. прен. край; the Black D. черната смърт (чумата в Европа през 1 век); to be ~ on 1) унищожавам, опустошавам; 2) много обичам; ) бива ме в; to be in at the ~ 1) лов. присъствувам при убиването на подгонено животно; 2) свидетел съм на края/завършека; to ~ до смърт/край, разг. много, ужасно, крайно; to hold on like grim ~ държа се упорито/отчаяно, не се предавам.

death benefit

- ['deҐ'benifit] n парична сума, дадена на наследниците на покойник.

death certificate

- ['deҐsъ'tifikъt] n смъртен акт.

death cup

- ['deҐ'k§p] n бот. вид отровна гъба (Amanita phalloides).

death marked

- ['deҐ,ma:kt] а белязан от смъртта, обречен на смърт.

death penalty

- ['deҐ'penъlti] n смъртно наказание.

death sentence

- ['deҐ,sentъns] n смъртна присъда; under ~ със смъртна присъда, осъден на смърт.

death tax

- ['deҐtaeks] = death-duty.

death's-head

- ['deҐshed] n 1. череп (като емблема на смьртта); 2. зоол. мъртвешка глава (пеперуда) (и ~ moth).

death-adder

- ['deҐ,aedъ] n австралийска отровна змия (Acanthophis antarctida).

death-bed

- ['deҐbed] n смъртно легло; ~ repentance предсмъртно разкаяние.

death-blow

- ['deҐblou] n смъртен/смъртоносен удар (и прен.); the ~ to my hopes край на надеждите ми.

death-dealing

- ['deҐ,di:li¤] а смъртоносен.

death-duty

- ['deҐ,dju:ti] n обик. pl данък наследство.

death-mask

- ['deҐma:sk] n посмъртна маска.

death-rate

- ['deҐreit] n смъртност.

death-rattle

- ['deҐraetl] n предсмъртно хъркане.

death-roll

- ['deҐroul] n списък на убити/загинали.

death-toll

- ['deҐtoul] n брой на убитите/умрелите/загиналите.

death-trap

- ['deҐtraep] n 1. опасно за живота място; 2. прен. капан.

death-warrant

- ['deҐ,worъnt] n 1. заповед за изпълнение на смъртна присъда; 2. прен. смъртна присъда.

death-watch

- ['deҐwotsh] n 1. бдение над умиращ/мъртвец; 2. човек, който бди при умиращ/мъртвец; часови при осъден на смърт; . зоол. мъртво часовниче (вид брьмбар) (Anolum).

deathless

- ['deҐlis] а безсмъртен.

deathlike

- ['deҐlaik] а мъртвешки.

deathly

- ['deҐli] а смъртен, смъртоносен; мъртвешки; ~ silence гробно/мъртво мълчание. ['deҐli] adv смъртно.

deb

- [deb] разг. ськр. от debutante.

debacle

- [dei'ba:kl] n 1. разпукване на ледовете (по река); 2. порой, наводнение; . разгром, (пълно) поражение; пълен провал; пълно разложение.

debag

- [di:'baeg] v sl. смъквам панталоните на.

debar

- [di'ba:] v възпирам, не допускам; лишавам (от възможност); препречвам пътя (from към); to ~ s.o. a right лишавам някого от право.

debark

- [di'ba:k] v дебаркирам, слизам/свалям/стоварвам от кораб.

debarkation

- [,di:ba:'keishn] n дебаркиране, слизане/сваляне/стоварване от кораб.

debarkment

- [di'ba:kmъnt] = debarkation.

debarment

- [di'ba:mъnt] n лишаване; възпиране.

debase

- [di'beis] v 1. понижавам качеството/намалявам стойността на; подправям; девалвирам; 2. унижавам.

debased

- [di'beist] а 1. с намалена стойност/качество; 2. изроден; издребнял; долен.

debasement

- [di'beismъnt] n 1. понижаване на качеството, намаляване на стойността; подправяне, фалшифициране; девалвация; 2. унижение.

debatable

- [di'beitъbl] а спорен, дискусионен; ~ ground спорна зона/територия; прен. предмет на спор.

debate

- [di'beit] n разискване, обсъждане, дебати, дискусия; beyond ~ безспорен; безспорно, несьмнено. [di'beit] v 1. споря, водя дебати (по); дискутирам, разисквам; оспорвам; 2. мисля върху, обмислям; to ~ in o.'s mind/with o.s./within o.s. разсъждавам си.

debating-society

- [di'beiti¤ sъ'saiъti] n кръжок за дискусии.

debauch

- [di'bo:tsh] v развращавам, покварявам; прелъстявам. [di'bo:tsh] n развратна постъпка; пиянски гуляй, оргия.

debauched

- [di'bo:tsht] а развратен, покварен.

debauchee

- [,debo:'tshi:] n развратник.

debauchery

- [di'bo:tshъri] n разврат, поквара; невъздържаност.

debenture

- [di'bentshъ] n 1. разписка за дълг; 2. фин. облигация на акционерно дружество с осигурена задължителна лихва (и ~ bond); . тьрг. дебентура.

debentured

- [di'bentshъd] а на който вносното мито може да бъде върнато (за стока).

debilitate

- [di'biliteit] v омаломощавам.

debility

- [di'biliti] n 1. слабост, немощ; 2. болнавост.

debit

- ['debit] n 1. фин. дебит; to put to the ~ of вписвам като дълг на; 2. фин. лява страна на сметка; . ам. недостатък, слабост. ['debit] v фин. вписвам като дълг на (against, to); to ~ s.o./s.o.'s account with... вписвам като дълг/в сметката на някого...

debonair

- [,debъ'nЁъ] а 1. елегантен, привлекателен, приятен; 2. любезен, вежлив; . весел, жизнерадостен.

debouch

- [di'bautsh] v 1. изливам се, вливам се, втичам cе; 2. воен. дебуширам.

debouchment

- [di'bautshmъnt] n 1. вливане; устие; 2. воен. (място на) дебуширане.

debouchure

- [dibu:shъ:] фр. = debouchment.

debrief

- [,di:'bri:f] v 1. разпитвам (пилот и пр.) след изпълнен полет/мисия; 2. инструктирам (лице на отговорна или разузнавателна работа) да не разкрива тайни сведения след напускане на службата.

debris

- ['debri:] n 1. остатъци, късове, парчета, отломки; развалини; falling ~ падащи предмети; 2. нанос.

debt

- [det] n дълг, задължение;дан; bad ~ пропаднал дълг; funded ~ тьрг. консолидиран дълг; ~ of honour дълг, изплащането на който зависи от добрата воля на длъжника, особ. комарджийски дълг; ~ of nature смърт; to be in s.o.'s ~ дължа/длъжник съм на някого; to be deep/deeply/heavily in ~ потънал съм (до гуша) в дългове; to incur a ~, to run/get into ~ задлъжнявам, заборчлявам.

debt-collector

- ['detkъ'lektъ] n инкасатор.

debtee

- [de'ti:] n кредитор.

debtor

- ['detъ] n 1. длъжник; 2. дебитор.

debug

- [di:'b§g] v 1. отстранявам дефектите на (изчислителен апарат и пр.); 2. отстранявам подслушвателните устройства от.

debunk

- [di'b§¤k] v разг. развенчавам; лишавам от престиж.

debut

- [de'bju] n фр. дебют; начало; първо явяване в обществото (на младо момиче); to make o.'s ~ дебютирам.

debutant

- ['debjuta:n] n (ж. р. debutante ['debjuta:nt]) дебютант; момиче, току-що навлязло в обществото.

deca

- ['dekъ-] pref дека-, десето-.

decad

- ['dekъd] n 1. десетилетие; 2. група от десет.

decade

- ['dekъd] n 1. десетилетие; 2. група от десет.

decadence

- ['dekъdъns] n 1. упадък, залез; 2. декадентство.

decadent

- ['dekъdъnt] I. а упадъчен, декадентски; II. n декадент.

decaffeinate

- [di'kaefъneit] v декафеинирам.

decagon

- ['dekъgon] n десетоъгълник.

decagonal

- [di'kaegъnъl] а десетоъгълен.

decahedral

- [,dekъ'hi:drъl] а десетостенен.

decahedron

- [,dekъ'hi:drъn] n геом. декаедър.

decal

- ['di:kael] n преваждане, превадка, ваденка.

decalcify

- [di:'kaelsifai] v декалцирам.

decalogue

- ['dekъlog] n библ. декалог; десетте божи заповеди.

decamp

- [di'kaemp] v 1. избягвам, офейквам; 2. вдигам/напускам лагер.

decampment

- [di'kaempmъnt] n 1. избягване, офейкване; бягство; 2. вдигане/напускане на лагер.

decant

- [di'kaent] v 1.претакам; 2. преливам (вино и пр.) в гарафа.

decantation

- [,dikaen'teishn] n 1. претакане; 2. преливане.

decanter

- [di'kaentъ] n гарафа.

decapitate

- [di'kaepiteit] v обезглавявам.

decapitation

- [di,kaepi'teishn] n обезглавяване.

decapod

- ['dekъpod] n зоол. рак/омар/скарида с десет крака.

decarbonate

- [di:'ka:bъneit] v декарбонизирам, обезвъглеродявам.

decarbonize

- [di:'ka:bъnaiz] v декарбонизирам, обезвъглеродявам.

decasualization

- [di:,kaejjuъlъ'zeishn] n ликвидиране на текучеството на работната ръка.

decathlon

- ['dekъҐlon] n сп. десетобой.

decay

- [di'kei] v 1. гния, загнивам, разлагам се, скапвам се; залинявам; причинявам гниене/загниване; 2. отпадам, влошавам се, разстройвам се (за здраве); повяхвам (за хубост); . западам, изпадам. [di'kei] n 1. гниене, загниване, разлагане; 2. разрушение, разруха; западане, изпадане, упадък; to be in/to fall into ~ руша се; to fall into ~ изчезвам, забравям се (за обичай); .отпадане, отслабване, влошаване; разстройство; повяхване; . хим. разпадане; разлагане.

decayed

- [di'keid] а 1. (за)гнил; разложен; 2. западнал, изпаднал (за семейство и пр.).

decease

- [di'si:s] n смърт, кончина. [di'si:s] v умирам.

deceased

- [di'si:st] I. а покоен, починал, умрял; II. п покойник, покойница.

deceit

- [di'si:t] n 1. измама; лъжа; 2. хитрина, хитрост; лъжливост; piece of ~ измама, хитрина.

deceitful

- [di'si:tful] a 1. лъжлив, измамнически; 2. измамен, неверен, лъжлив.

deceivable

- [di'si:vъbl] а лековерен.

deceive

- [di'si:v] v мамя, измамвам; заблуждавам; to ~ o.s. мамя се.

decelerate

- [di:'selъreit] v намалявам скоростта; движа се с намалена скорост.

deceleration

- [di,selъ'reishn] n намаляване на скоростта; намалена скорост.

december

- [di'sembъ] n декември.

decency

- ['di:snsi] n l. (благо)приличие; добро държане; скромност; любезност; in common ~ от кумова срама, от приличие; to have the ~ to имам любезността да, сещам се да; 2. рl приличие; . рl ам. условия за приличен/добър живот.

decennary

- [di'senъri] n десетилетие.

decennial

- [di'senjъl] а десетгодишен; който се повтаря/става всеки десет години.

decenniun

- [di'senjъm] = decennary.

decent

- ['di:snt] a 1. (благо)приличен; с добро държане/поведение; скромен; 2. сносен, поносим, търпим, свестен; . разг. разбран, добър, чудесен; любезен; it's frightfully ~ of you много мило/благородно/колегиално от ваша страна.

decentralize

- [di:'sentrъlaiz] v децентрализирам.

deception

- [di'sepshn] n 1. измама, лъжа; to practise ~ служа си с измама; 2. заблуда, илюзия.

deceptive

- [di'septiv] а измамлив, измамен, лъжлив.

decibel

- ['desibъl] n физ. децибел.

decide

- [di'said] v 1. решавам (се), вземам решение; 2. решавам (изхода на); . решавам се на, спирам се на, избирам; to ~ on a course of action решавам как да постъпя; . накарвам (някого) да вземе решение; that ~s me това определя решението ми.

decided

- [di'saidid] а 1. решителен, несьмнен, безспорен; определeн, явен; недвусмислен, окончателен, категоричен; 2. решен, твърд, непоколебим.

decidedly

- [di'saididli] adv 1. решително, несьмнено; 2. определено, ясно, категорично.

decider

- [di'saidъ] n сп. разг. гол, който решава изхода на играта.

deciduous

- [di'sidjuъs] a 1. бот., зоол. който пада периодично (за листа, рога и пр.); 2. който си сменя периодично (листата, рогата и пр.); листопаден; широколистен; . краткотраен, преходен.

decigram

- ['desigraem] n дециграм.

decigramme

- ['desigraem] n дециграм.

decilitre

- ['desi,li:tъ] n децилитър.

decimal

- ['desimъl] I. а десетичен; ~ point точка на десетична дроб; II. п десетична дроб.

decimalism

- ['desimъlizm] n приложение/поддържане на десетичната система.

decimalist

- ['desimъlist] n привърженик на десетичната система.

decimalize

- ['desimъlaiz] v 1. превръщам в десетична дроб; 2. смятам по десетичната система.

decimally

- ['desimъli] adv по десетичната система.

decimate

- ['desimeit] v 1. ист. вземам десятък; 2. воен. ист. убивам всeки десети от; . покосявам; погубвам голяма част от; намалявам рязко.

decimation

- [,desi'meishn] n 1. воен. ист. убиване на вcеки десети; 2. покосяване; погубване; рязко намаляване.

decimetre

- ['desi,mi:tъ] n дециметър.

decipher

- [di'saifъ] v дешифрирам, разчитам.

decipherable

- [di'saifъrъbl] а който може да се дешифрира/разчете.

decipherment

- [di'saifъmъnt] n дешифриране, разчитане.

decision

- [di'sijn] n 1. решение; to arrive at/come to/make/take a ~ вземам решение; 2. юр. заключение; присъда; . решителност, твърдост, непоколебимост.

decisive

- [di'saisiv] а 1. решителен, решаващ, критичен; 2. решителен, явен, убедителен.

decitizenize

- [di:'sitizъnaiz] v лишавам от поданство/ гражданство.

deck

- [dek] n 1. палуба; main ~ горна палуба; upper/spar ~ най-горна палуба; forecastle ~ малка палуба на носа; poop ~ малка палуба на кърмата; to clear the ~(s) (for action) мор. приготвям се за бой; прен. готвя се да действувам; to sweep the ~ 1) заливам палубата (за вьлна); 2) карти спечелвам всичко; to tread the ~ моряк съм; on ~ 1) на палубата; 2) ам. на разположение, готов; който е на ред; 2. етаж (на вагон, автобус), платформа; платно (на мост); терасовиден покрив, тераса; ам. (капак на) задна част на автомобил; pedestrian ~ пешеходна пътека; . sl. земя; . тесте, колода (карти); cold ~ ам. белязани/нагласени карти; 5. диск (на грамофон); 6. ам. пакет с наркотик; 7. пласт облаци. [dek] v 1. покривам; слагам палуба на; 2. обличам, нагиздям, украсявам (и с out); . натрупвам; . ам. повалям (с удар).

deck-chair

- ['dektshЁъ] n шезлонг.

deck-hand

- ['dekhaend] n матрос.

deck-house

- ['dekhaus] n мор. каюта/салон на горната палуба.

deck-passage

- ['dek,paesidj] n (билет за) пътуване без право на кабина.

deck-passenger

- ['dek,paesindjъ] n пътник без кабина.

deck-roof

- ['dekru:f] n плоськ/терасовиден покрив.

deck-tennis

- ['dektenis] n вид тенис на маса.

decking

- ['deki¤] n 1. украса; 2. = deck 2.

deckle

- ['dekl] n рамка, която се използва при производство на хартия.

deckle-edged

- ['dekledjd] а с необрязани краища (за хартия).

declaim

- [di'kleim] v 1. декламирам, рецитирам; 2. говоря с патос.

declamation

- [,deklъ'meishn] n 1. декламация, декламиране; 2. патетична реч.

declamatory

- [di'klaemъtъri] а 1. декламаторски; ораторски; 2. надут; патетичен.

declarable

- [di'klЁъrъbl] а 1. който подлежи на деклариране (на митница и пр.); 2. доказуем; . който може да бъде показан.

declarant

- [di'klЁъrъnt] n юр. лице, което прави декларация/подава искова молба, декларатор.

declaration

- [,deklъ'reishn] n 1. изявление, декларация; 2. юр. искова молба; клетвена декларация; . митническа декларация; . обявяване (на война и пр.); 5. обяснение (в любов).

declarative

- [di'klaerъtiv] а 1. грам. разказен; 2. декларативен.

declaratory

- [di'klaerъtъri] a 1. декларативен; 2. обяснителен.

declare

- [di'klЁъ] v 1. обявявам, провъзгласявам (за); to ~ war обявявам война (on на); to ~ o.'s love обяснявам се в любов (to); 2. обявявам (се), заявявам, изявявам; to ~ off отказвам се, оттеглям се; отменям, анулирам; to ~ an interest парл. заявявам, че имам (парични) връзки с организация, с чиито дела се занимава парламентът (за негов член); . декларирам (на митница); . юр. правя/подавам клетвена декларация/искова молба; 5. карти обявявам, анонсирам; well, I ~! брей, не думай! и таз хубава!

declass

- [di:'kla:s] v декласирам.

declasse

- [deikla:'sei] а декласиран.

declassed

- [di'kla:st] а декласиран.

declassify

- [di'klaesifai] v свалям от списька на секретните сведения/служби/предприятия.

declension

- [di'klenshn] n 1. упадък, западане, влошаване; 2. наклон, склон; отклонение; . грам. склонение.

declensional

- [di'klenshъnъl] а грам. който се отнася до склонение; ~ endings падежни окончания.

declinable

- [di'klainъbl] а грам. склоняем.

declination

- [,dekli'neishn] n 1. отклонение; физ., астр. деклинация; 2. наклоняване; . упадък, западане; . ам. отказ, отказване.

declinational

- [dekli'neishъnъl] а физ., астр. деклинационен, на отклонението.

declinator

- ['deklineitъ] = declinometer.

dectractory

- [] = detractive.

demand deposit

- [di'ma:nd di'pozit] n банк. текуща сметка.

demandable

- [di'ma:ndъbl] а който може да се поиска/ изиска.

demandant

- [di'ma:ndъnt] n юр. тъжител; ищец.

demander

- [di'ma:ndъ] n 1. ик. купувач, консуматор; 2. = demandant.

demarcate

- ['di:ma:,keit] v разграничавам; прекарвам демаркационна линия.

demarcation

- [,di:ma:'keishn] n разграничение; разграничаване; граница; различие; line of ~ демаркационна линия.

demarch

- [dei'ma:sh] n фр. пол. 1. демарш, действие, постьпка, дипломатически ход; 2. промяна на политиката; . излагане на възгледи.

demarche

- [] =demarch.

demark

- [di'ma:k] = demarcate.

demarkation

- [] = demarcation.

dematerialize

- [,di:mъ'tiъriъlaiz] v изгубвам материалната си форма; превръщам (се) в дух; карам нещо да изгуби материалната си форма, дематериализирам.

demean

- [di'mi:n] v refl държа се (добре, почтено и пр.). [di'mi:n] v 1. refl унижавам се, постъпвам недостойно/ низко; 2. унижавам, понижавам, уронвам.

demeanour

- [di'mi:nъ] n 1. държание, поведение; маниер; 2. изражение, вид.

dement

- [di'ment] v ряд. подлудявам, карам да подлудее.

demented

- [di'mentid] а луд, побъркан, ненормален; to be/become ~ полудявам, побърквам се; like one ~ като луд.

dementia

- [di'menshъ] n мед. придобито слабоумие, деменция; precocious ~,~ praecox мед. ранна деменция, шизофрения.

demerit

- [di 'merit] n недостатък, слабост, грешка, дефект.

demesmerize

- [di:'mezmъraiz] v събуждам от хипноза.

demesne

- [di'mein] v 1. владение, собственост; to hold s.th. in ~ владея/притежавам нещо; 2. земя, използувана от самия владетел (а не от арендатор); . прен. сфера, облаcт.

demi-mondaine

- ['demimon'dein] n жена със съмнително поведение, демимонденка.

demi-monde

- ['demi'mo:nd] n жени със съмнително поведение, демимонд.

demi-rep

- ['demirep] n човек (особ. жена) със съмнително поведение.

demi-repdom

- ['demi'repdъm] n хора/жени със съмнително поведение.

demigod

- ['demigod] n полубог.

demijohn

- ['demidjon] n дамаджана.

demilitarize

- [di:'militъraiz] v демилитаризирам.

demise

- [di'maiz] v 1. прехвърлям (имот, титла) на друго лице; давам (имот) под аренда; 2. оставям, завещавам; предавам по наследство; to ~ of the crown отказвам се от престола. [di'maiz] n 1. прехвърляне (на имот); даване под аренда; завещаване; отказване от престола (и ~ of the crown); предаванe на престола на престолонаследника; 2. смърт.

demisemiquaver

- [,demi'semikweivъ] n муз. тридесет и вторина (нота).

demission

- [di'mishn] n оставка; абдикация.

demit

- [di'mit] v напускам (служба), давам си оставката, абдикирам.

demitasse

- ['demitaes] n малка чаша (черно кафе).

demiurge

- ['demiъ:dj] n създател на вселената/материалния свят, демиург.

demivolt

- ['demivolt] n скок (на кон) с вдигнати предни крака.

demo

- ['demou] n 1. D. демократ; 2.= demonstration; . = demonstrator.

demob

- [di:'mob] sl. = demobilize.

demobilization

- [di,moubilai'zeishn] n демобилизация.

demobilize

- [di'moubilaiz] v демобилизирам.

democracy

- [di'mokrъsi] n 1. демокрация, народовластие; People's D. (страна с) народна демокрация; 2. демократизъм; . ам. (принципи/програма на) демократическа партия; . народ, низши слоеве.

democrat

- ['demъkraet] n 1. демократ; 2. ам. открита кола с два коня (и ~ waggon).

democratic

- [,demъ'kraetik] а демократичен.

democratism

- [di'mokrъtizm] n демократизъм.

democratization

- [di,mokrъtai'zeishn] n демократизиране, демократизация.

democratize

- [di'mokrъtaiz] v демократизирам.

demode

- [deimou'dei] а фр. демодиран.

demoded

- [di'moudid] а демодиран.

demogorgon

- [,di:mъ'go:gъn] n мит. демогоргон.

demographer

- [di'mogrъfъ] n демограф.

demographic

- [,di:mъ'graefik] а демографски.

demography

- [di'mogrъfi] n демография.

demoiselle

- [,demwa'zel] n фр. 1. ост., шег. госпожица; 2. зоол. моминарски жерав (Anthropoides virgo); . зоол. вид водно конче; . = tiger shark; 5. риба от вида Pomacentrus.

demolish

- [di'molish] v 1. срутвам, събарям; унищожавам; 2. прен. сривам, унищожавам (доводи, противник); . разг. изяждам, изпапвам, унищожавам.

demolition

- [,demъ'lishn] n 1. срутване, събаряне; унищожаване; унищожение; 2. рl воен. ескплозиви.

demon

- ['di:mъn] n 1. демон, зъл дух; дявол; 2. = daemon; . разг. енергичен/запален човек; he is a ~ for work работи като фурия.

demoness

- ['di:mъnis] n жена демон.

demonetization

- [di:'m§nitai'zeishn] n 1. демонетизация; 2. изземване на монети от обръщение.

demonetize

- [,di:'m§nitaiz] v 1. демонетизирам; 2. изземвам монети от обръщение.

demoniac

- [di:'mouniaek] I. a 1. демонски, сатанински; 2. обзет от зъл дух; бесен; II. п човек, обзет от зъл дух.

demoniacal

- [,di:mъ'naiъkl] = demoniac I.

demonic

- [di:'monik] a 1. демонски, демоничен; дяволски, сатанински; 2. гениален, вдъхновен.

demonism

- ['di:mъnizm] n демонизъм.

demonist

- ['di:mъnist] n демонист.

demonize

- ['di:mъnaiz] v превръщам в демон; представям като демон; владея като демон.

demonocracy

- [,di:mъ'nokrъsi] n власт/царство на демоните.

demonolatry

- [,di:mъ'nolъtri] n вярване в демони, зли духове и пр.; обожаване на демони.

demonologist

- [,di:mъ'nolъdjist] n човек, който проучва народни вярвания за демони и пр.

demonology

- [,di:mъ'nolъdji] n 1. проучване на народни вярвания за демони и пр., демонология; 2. вяра в демони; . списък на врагове.

demonry

- ['di:mъnri] n магия, магьосничество.

demonstrability

- [di:,monstrъ'biliti] n 1. доказуемост; 2. нагледност; очевидност.

demonstrable

- [di'monstrъbl] a 1. доказуем; 2. очевиден, явен, нагледен, който може да се покаже.

demonstrably

- [di'monstrъbli] adv явно, очевидно.

demonstrate

- ['demъnstreit] v 1. доказвам (истина и пр.); 2. показвам (нагледно), демонстрирам; . показвам, проявявам (чувства и пр.); . манифестирам, участвувам в манифестация/демонстрация.

demonstration

- [,demъn'streishn] n 1. доказване; доказателство; proved to ~ напълно доказан; 2. демонстриране, демонстрация, показване (на апарат и пр.); ~ car/flight показна кола/полет; ~ class/lecture показен клас/урок; ~ farm образцово стопанство; . демонстриране, показване (на чувства) ~s of love любовни излияния, доказателства за любов;. манифестация; демонстрация; 5. воен. демонстрация (на сила).

demonstrationist

- [,demъn'streishъnist] n демонстрант, манифестант.

demonstrative

- [di'monstrъtiv] I. a 1. нагледен, убедителен; който показва/доказва (of); 2. експанзивен, излиятелен; . открит, неприкрит (за чувства); . грaм. показателен: II. п грам. показателно местоимение.

demonstratively

- [di'monstrъtivli] adv 1. убедително, нагледно; 2. експанзивно, излиятелно; . открито.

demonstrativeness

- [di'monstrъtivnis] n 1. убедителност, нагледност; 2. експанзивност, излиятелност; . откритост, неприкритост.

demonstrator

- ['demъnstreitъ] n 1. демонстратор; 2. демонстрант, манифестант.

demoralization

- [di,morъlai'zeishn] n деморализиране, деморализация, поквара; упадък в дисциплината.

demoralize

- [di'morъlaiz] v деморализирам, покварявам.

demos

- ['di:mos] n гр. (прост) народ; тълпа.

demote

- [di'mout] v понижавам, деградирам.

demotic

- [di:'motik] а народен; ист. демотичен.

demotion

- [di'moushn] n понижаване, понижение, деграиране.

demount

- [di'maunt] v демонтирам, разглобявам.

demountable

- [di'mauntъbl] а разглобяем.

demulcent

- [di'm§lsnt] мед. I. а смекчаващ, успокояващ, облекчаващ; II. п лекарство, успокояващо дразненето.

demur

- [di'mъ:] v (-rr-) 1. противя се, опъвам се (at, to); without ~ring без колебание/възражения; 2. отхвърлям, неприемам; . юр. повдигам възражение. [di'mъ:] n колебание; възражение; without ~ без колебание/възражения; безпрекословно; to make no ~ не се колебая/противя, не правя възражения.

demure

- [di'mjuъ] а (престорено) скромен/сериозен; въздържан.

demureness

- [di'mjuъnis] n (престорена) скромност/сериозност; въздържаност.

demurrable

- [di'm§rъbl] а юр. срещу който може да се повдигне възражение.

demurrage

- [di'm§ridj] n 1. забавяне (на вагон, кораб - в гара, пристанище); 2. такса за такова забавяне; . фин. процент, който английската банка задържа, когато дава пари срещу злато на кюлчета.

demurrer

- [di'm§rъ] n юр. възражение.

den

- [den] n 1. бърлога, дупка; 2. бордей, коптор, бърлога; . вертеп; свърталище (на крадци и пр.); . работна стая, кабинет, "бърлога". [den] v 1. живея/оттеглям ее в бърлога и пр.; 2. вкарвам в бърлогата.

denarius

- [di'nЁъriъs] n денар (стара римска монета).

denary

- ['dinъri] а десеторен; десетичен.

denationalization

- [di:,naeshъnъlai'zeishn] n 1. лишаване от национални права; 2. денационализиране, денационализация (на предприятие и пр.).

denaturalization

- [di:,naetshъrъlai'zeishn] n 1. лишаване от поданство, денатурализация; 2. лишаване от естествени свойства.

denaturalize

- [di:'naetshъrъlaiz] v 1. лишавам от поданство, денатурализирам; 2. отнемам естествените свойства на.

denature

- [di:'neitshъ] v денатурирам, променям свойствата на, правя негоден за ядене/пиене.

denaturize

- [di:'neitshъraiz] v денатурирам, променям свойствата на, правя негоден за ядене/пиене.

denazification

- [di:,naetsifi'keishn] n денацификация, премахване нацисткия характер.

denazify

- [di'naetsifai] v денацифицирам, премахвам нацисткия характер (на).

dendriform

- ['dendrifo:m] а дървовиден.

dendroid

- ['dendroid] а дървоподобен.

dendrologist

- [den'drolъdjist] n дендролог.

dendrology

- [den'drolъdji] n дендрология.

dene

- [di:n] n долчинка, падина. [di:n] n пясъци, дюни.

denegation

- [,di:ni'geishn] n ост.отказ(ване); опровержение.

dengue

- ['de¤gei] n остра заразна тропическа треска, денга.

dengue-fever

- ['de¤gei'fi:vъ] n остра заразна тропическа треска, денга.

deniable

- [di'naiъbl] а опровержим.

denial

- [di'naiъl] n 1. отказ; 2. отричане, опровержение, опровергаване.

denier

- [di'naiъ] n човек, който отказва/опровергава. ['deniъ] n текст, дение.

denigrate

- ['di:nigreit] v 1. очерням, клеветя, хуля, петня, опетнявам; 2. омаловажавам.

denigration

- [,di:ni'greishn] n 1. очерняне, оклеветяване, охулване, опетняване; 2. омаловажаване.

denigrator

- ['di:nigreitъ] n клеветник, хулител.

denim

- ['denim] n текст. 1. вид док; 2. рl дочени панталони/дрехи.

denitrate

- [di:'naitreit] v хим. денитрирам.

denitrify

- [,di:'naitrifai] v хим. денитрирам.

denizen

- ['denizъn] n 1. книж. жител, обитател; 2. натурализиран гражданин; . аклиматизирано животно/растение; . чужда дума, влязла в езика, заемка. ['denizъn] v 1. давам (някому) поданство; заселвам (страна).

denominate

- [di'nomineit] v назовавам, наименувам.

denomination

- [di,nomi'neishn] n 1. име, название; наименуване, назоваване; 2. вероизповедание; секта; . стойност (на парични знаци); единица мярка.

denominational

- [di,nomi'neishъnъl] а който принадлежи на дадено вероизповедание/секта.

denominationalism

- [dinomi'neishъnъlizm] n сектантство.

denominative

- [di'nominъtiv] а 1. нарицателен; 2. грам. деноминативен, именен.

denominator

- [di'nomineitъ] n 1. мат. знаменател; to reduce to a common ~ привеждам към общ знаменател (и прен.); 2. обща черта; . стандарт, ниво.

denotation

- [,di:nou'teishn] n 1. означаване; 2. знак, обозначение; название, наименование; . признак, белег; . значение, смисъл (на дума и пр.).

denotative

- [di'noutъtiv] а който обозначава/наименува/ показва; който е признак (of).

denote

- [di'nout] v 1. означавам, обозначавам; показвам, свидетелствувам за, издавам; 2. знача (за дума и пр.).

denouement

- [de'nu:ma:n] n фр. лит. развръзка.

denounce

- [di'nauns] v 1. издавам, предавам; изобличавам; 2. осъждам; отричам; . денонсирам, обявявам за невалиден (договор).

denouncement

- [di'naunsmъnt] = denunciation.

denouncer

- [di'naunsъ] n човек, който издава/осъжда/ отрича; разобличител.

dense

- [dens] а гъст, плътен; дебел; компактен; ~ darkness дълбок мрак; глупав, тъп; бавен; ~ ignorance дълбоко/крайно невежество; ам. тежък, труден (за стил).

density

- ['densiti] n гьстота; плътност; компактност; хим. относително тегло; тъпота, (бездънна) глупост.

dent

- [dent] n вдлъбнатина, трапчинка; щърбел, щръбка, хърбел; тех. зъбец; прен. пробив; начален успех. [dent] v правя вдлъбнатина/трапчинка; нащърбявам; прен. правя пробив в.

dental

- ['dentl] а зъбен (и фон.); зъболекарски; ~ surgeon хирург зъболекар; ~ floss конци за чистене на зъби (вместо клечка); ~ technician зъботехник. ['dentl] n фон. зъбна съгласна.

dentary

- ['dentъri] а зъбен, на зъбите. ['dentъri] n зоол. зъбна кост (на риби, влечуги).

dentate

- ['denteit] а назъбен (и бот., зоол.).

dentation

- [den'teishn] n назъбеност; зъбче.

denticle

- ['dentikl] n зъбче; зъбец; = dentil.

denticular

- [den'tikjulъ] а зъбовиден.

denticulate

- [den'tikjulъt] а назъбен.

denticulated

- [den'tikjuleitid] а назъбен.

dentifrice

- ['dentifris] n паста/прах за зъби.

dentil

- ['dentil] n арх. дентикул; зъборез.

dentist

- ['dentist] n зъболекар.

dentistry

- ['dentistri] n зъболекарство, стоматология.

dentition

- [den'tishn] n анат. никнене на зъби; разположение на зъбите.

dentoid

- ['dentoid] а зъбовиден.

denture

- ['dentshъ] n зъби (особ. изкуствени), изкуствена челюст, протеза.

denuclearize

- [di:'njukliъraiz] v премахвам атомното оръжие от; забранявам атомното оръжие в.

denudation

- [,di:nju'deishn] n оголване, лишаване от растителност; геол. денудация.

denude

- [di'nju:d] v оголвам, лишавам от растителност; лишавам, отнемам (of); ~d of лишен от, без.

denunciation

- [di,n§nsi'eishn] n издаванe, предаванe (на правосьдието); изобличаване; осъждане, отричане; денонсиране.

denunciative

- [di'n§nsiъtiv] a изобличителен, обвинителен; заплашителен.

denunciatory

- [di'n§nsieitъri] a изобличителен, обвинителен; заплашителен.

deny

- [di'nai] v опровергавам, отричам истинността на; отхвърлям (обвинение); I ~ the words отричам да съм казал тези думи; отричам се/отказвам се от, не признавам (някого); отказвам (s.o. s.th. някому нещо); to ~ o.'s signature отказвам да подпиша; I was denied my request молбата ми бе отхвърлена; to ~ admittance to s.o. не пускам някого да влезе; he is not to be denied не може да му се откаже; I was denied the door не ме пуснаха да вляза; refl лишавам се/отказвам се от; refl жертвувам се (for).

deo volente

- ['di:ou vou'lenti] adv лат. ако e рекъл господ.

deodar

- ['di:oda:] n бот. хималайски кедър.

deodorant

- [di:'oudъrъnt] I. а премахващ неприятна миризма; II. п дезодорант.

deodorize

- [di:'oudъraiz] v премахвам неприятната миризма (от).

deontology

- [,di:on'tolъdji] n учение за моралните/нравствените задължения.

deoxidate

- [di:'oksideit] v хим. дезоксидирам.

deoxidation

- [di:,oksi'deishn] n хим. дезоксидация.

deoxidization

- [di:,oksidai'zeishn] n хим. дезоксидация.

deoxidize

- [di:'oksidaiz] v хим. дезоксидирам.

deoxidizer

- [di:'oksidaizъ] n хим. редуциращо средство.

deoxygenate

- [di:'oksidjъneit] v хим. дезоксидирам.

depart

- [di'pa:t] v тръгвам, отпътувам, заминавам; отивам си; умирам; to ~ this life ост. умирам, отивам си от тоя свят; отклонявам се, отстъпвам, изменям (from); нарушавам (from).

departed

- [di'pa:tid] I. a (пре)минал; покоен; II. п покойник; покойници.

department

- [di'pa:tmъnt] n отдел(ение), служба; тьрг. бранш; ~ store универсален магазин; appointments ~ отдел личен състав; ведомство, ам. министерство; State D. ам. Министерство на външните работи; D. of the Interior ам. Министерство на природните богатства; факултет, отдел, катедра, специалност (в университет и пр.); облаcт, отрасъл; департамент (вьв Франция); военно окръжие.

departmental

- [,di:pa:t'mentl] а ведомствен; на/който се отнася до даден отдел/служба; ~ committee министерска комисия; комисия от различни ведомства/ министерства.

departmentalism

- [,di:pa:t'mentъlizm] n строго разграничение и липса на връзка между ведомства/служби; бюрократизъм.

departmentalize

- [,di:pa:t'mentъlaiz] v разделям на отдели/ведомства.

departure

- [di'pa:tshъ] n тръгване, отпътуване, заминаване; to take o.'s ~ тръгвам си, отивам си; ~ platform перон, от който тръгват влаковете; point of ~ изходна точка; ~ position изходно положение; ост. смърт, кончина; отстъпление, отклонение; нарушение (from); юр. промяна на линията на защитата, отклонение от поддържаното становище; new ~ промяна на линията на действие, нова линия/курс, ново начинание; мор. разстояние, изминато от кораб източно/западно от мястото, от което е отплувал; изходна точка; място, от което се тръгва.

depasturage

- [di'pa:stshъridj] n пасене (на добитьк); право да се пасе добитък.

depasture

- [di'pa:stshъ] v паса; опасвам; водя на паша.

depauperate

- [di'po:pъreit] v правя да обеднее. [di'po:pъrъt] а обеднял.

depauperize

- [di:'po:pъraiz] v избавям от нищета; ликвидирам с мизерията в/на.

depend

- [di'pend] v завися (on, upon); that ~s зависи, може би; ~ing on в зависимост от; на издръжка съм, издържам се (on, upon); разчитам, уповавам се (on, upon); you may ~ upon it бъди уверен; юр. очаквам разрешение (за вьпрос); ост. вися (from).

dependability

- [di,pendъ'biliti] n надеждност, сигурност.

dependable

- [di'pendъbl] а надежден, сигурен.

dependant

- [] = dependent.

dependence

- [di'pendъns] n зависимост; подчинено/зависимо положение; издръжка (on, upon); to live in ~ не съм самостоятелен; живея на издръжка на друг; вяра, доверие; to place ~ in/on s.o. имам вяра в някого; опора, упование; юр. очакване на решение; ам. наркомания.

dependency

- [di'pendъnsi] n зависима/подвластна страна, колония, васална страна; ряд. = dependence

dependent

- [di'pendъnt] a подчинен, зависим; подвластен, васален; грам. подчинен (за изречение) (on, upon); зависещ, зависим (on, upon); несамостоятелен, на издръжка (on, upon); ост. висящ (from); юр. който очаква (раз)решение. [di'pendъnt] n човек, подчинен/на издръжка на друг; s.o.'s ~s семейството/близките на някого.

depersonalize

- [di:'pъ:sъnъlaiz] v обезличавам, лишавам от индивидуалност.

depict

- [di'pikt] v 1. рисувам, изобразявам; 2. обрисувам описвам.

depicter

- [di'piktъ] n художник; изобразител; описвач.

depiction

- [di'pikshn] n 1. рисуване; изобразяване; рисунка; изображение, образ; 2. обрисуване, обрисовка, описание.

depictor

- [] = depicter.

depicture

- [di'piktshъ] v изобразявам, описвам; представям.

depilate

- ['di:pileit] v обезкосмявам.

depilation

- [,di:pi'leishn] n обезкосмяване.

depilatory

- [di'pilъtъri] I. а който премахва космите; II. n средство за премахване на косми, депилатоар.

deplane

- [di:'plein] v слизам от самолет.

deplenish

- [di'plenish] v изпразвам.

deplete

- [di'pli:t] v изпразвам; изчерпвам; изтощавам (и прен.); намалявам.

depletion

- [di'pli:shn] n изпразване, изчерпване; намаляване; изтощаване, изтощение.

depletive

- [di'pli:tiv] а книж. който изчерпва; изтощителен; очистителен.

depletory

- [di'pli:tъri] а книж. който изчерпва; изтощителен; очистителен.

deplorable

- [di'plo:rъbl] а 1. плачевен, който е за окайване; окаян, жалък; 2. нежелателен, за който трябва да се съжалява.

deplore

- [di'plo:] v 1. осъждам, не одобрявам; възмущавам се от; 2. съжалявам/разкайвам се за; окайвам, оплаквам.

deploy

- [di'ploi] v воен. разгръщам (фронт); разгръщам се (за колона); прен. разгръщам, проявявам. [di'ploi] = deployment.

deployment

- [di'ploimъnt] n воен. разгръщане; развръщане.

deplume

- [di'plu:m] v книж. 1. оскубвам (перата на); 2. лишавам от богатство/почести и пр.

depolarization

- [di,poulъrai'zeishn] n физ. деполяризация.

depolarize

- [di'poulъraiz] v 1. физ. деполяризирам; 2. прен. разклащам, разколебавам (убеждение и пр.).

depoliticize

- [,di:pъ'litisaiz] v премахвам политическия характер на.

depone

- [di'poun] v юр. давам показания под клетва.

deponent

- [di'pounъnt] I. а грам. депонентен, отлагателен; II. п 1. юр. лице, което дава показания под клетва; 2. грaм. депонентен/отлагателен глагол.

depopulate

- [di:'popjuleit] v 1. намалявам/изгонвам/унищожавам населението на; обезлюдявам; 2. ряд. обезлюдявам се.

depopulation

- [di:,popju'leishn] n намаляване/изгонване/ унищожаване на населението; обезлюдяване.

deport

- [di'po:t] v 1. депортирам, изгонвам от страната, изселвам; 2. refl държа се (добре и пр.).

deportable

- [di'po:tъbl] а подлежащ на депортиране; наказуем с депортиране.

deportation

- [,di:рo:'tеshn] n депортиране, изгонване от страната, изселванe.

deportee

- [,di:po:'ti:] n човек, изгонен/изселен от някоя страна, депортирано лице.

deportment

- [di'po:tmъnt] n 1. държание, поведение; 2. стойка; походка; . хим. (начин на) реагиране.

deposable

- [di'pouzъbl] а който може да бъде свален/снет (за дльжностно лице).

deposal

- [di'pouzъl] n сваляне/снемане от длъжност.

depose

- [di'pouz] v 1. свалям/снемам от длъжност; детронирам; лишавам от власт; 2. юр. давам показания под клетва.

deposit

- [di'pozit] v 1. слагам, поставям; 2. геол. натрупвам; утаявам; правя нанос, отлагам; . нося, снасям (яйца); . влагам, слагам (пари в банка); 5. давам капаро; правя депозит. [di'pozit] n 1. геол. нанос; утайка; залеж; 2. влог; залог, депозит; to place money on ~ влагам пари в банка.

depositary

- [di'pozitъri] n 1. съхранител; пазител; 2. = depository.

deposition

- [,di:po'zishn] n 1. снемане/сваляне от длъжност/престол; детрониране; лишаване от власт; 2. юр. показания под клетва; . геол. утайване, отлагане; утайка; нанос.

depositor

- [di'pozitъ] n вложител.

depository

- [di'pozitъri] n склад, хранилище (и прен.).

depot

- ['depou] n 1. склад; 2. трамвайно депо; автобусен гараж; ам. жп. гара; . воен. склад за припаси; ~ ship снабдителен кораб; . воен. щаб на полк; запасна част; учебен батальон.

depravation

- [,di:prъ'veishn] n книж. 1. разврат, поквара, поквареност; извратеност (на вкус); 2. упадък; влошаване, разваляне.

deprave

- [di'preiv] v 1. развалям, влошавам; 2. покварявам, развращавам.

depraved

- [di'preivd] а развален, покварен; изроден; извратен (за вкус).

depravity

- [di'praeviti] n 1. поквара, поквареност, развала; извратеност; развратна постъпка; 2. рел. греховност.

deprecate

- ['deprikeit] v 1. неодобрявам, осъждам; възразявам, противопоставям се на; много съжалявам за; 2. = depreciate.

deprecation

- [,depri'keishn] n възражение, протест, неодобрение, осъждане.

deprecative

- ['deprikeitiv] а 1. неодобрителен, осъдителен; възразяващ, противопоставящ се; 2. = deprecatory.

deprecatory

- ['depri,keitъri] a 1. който се старае да омилостиви/да спечели; умолителен; 2. неодобрителен.

depreciate

- [di'pri:shieit] v 1. обезценявам (се); пада ми цената, губя стойността си; 2. омаловажавам, подценявам; говоря с пренебрежение за.

depreciatingly

- [di'pri:shieiti¤li] adv пренебрежително, с пренебрежение/неуважение.

depreciation

- [di,pri:shi'eishn] n 1. обезценяване (и на валута); 2. (отбив/отстъпка за) амортизация/изхабяване; . пренебрежение; незачитане; омаловажаване.

depreciative

- [di'pri:shiъtiv] a обезценителен, обезценяващ; омаловажаващ; подценяващ; пренебрежителен.

depreciatory

- [di'pri:shieitъri] a обезценителен, обезценяващ; омаловажаващ; подценяващ; пренебрежителен.

depredate

- ['deprideit] v 1. грабя, ограбвам, плячкосвам; 2. опустошавам.

depredation

- [,depri'deishn] n 1. грабителски поход, грабеж, плячкосване; 2. опустошение, опустошаване, разорение, разоряване (на страна); разрушително действие (на морето).

depredator

- ['deprideitъ] n 1. грабител; 2. рушител, опустошител.

depredatory

- ['deprideitъri] a 1. грабителски; 2. разрушителен, опустошителен.

depress

- [di'pres] v 1. гнетя, угнетявам, потискам; to be easily ~ed лесно падам духом; 2. отслабвам; намалявам, понижавам, снишавам (активност, цена, глас); . спускам, свеждам, наклонявам; . натискам, налягам.

depressant

- [di'presъnt] мед. I. а понижаващ нервната активност; седативен, II. п седативно средство.

depressed

- [di'prest] а 1. угнетен, подтиснат, унил; 2. снижен, намален, ослабен; ~ area област с нисък стандарт на живот и голяма безработица; . бот., зоол. плосък; . арх. плосък, сведен (за свод, покрив).

depressing

- [di'presi¤] а гнетящ, угнетителен, тягостен; мрачен.

depression

- [di'preshn] n 1. угнетеност, униние, депресия; 2. понижение, понижаване, спадане, намаляване; . ик. депресия; застой; . падина, вдлъбнатина; 5. метеор. депресия; 6. астр. отрицателна височина на небесно светило.

depressive

- [di'presiv] I. a 1. = depressing; 2. мед. депресивен; страдащ от депресия; II. п мед. човек, страдащ от депресия.

depressor

- [di'presъ] n анат. депресор, отпускащ мускул.

deprivation

- [,di:prai'veishn] n 1. лишаване, отнемане, лишение; загуба; 2. лишаване от звание/служба; . нищета, бедност, мизерия.

deprive

- [di'praiv] v 1. лишавам, отнемам (s.o. of s.th. някому нещо); 2. освобождавам/отстранявам от длъжност.

deprived

- [di'praivd] а лишен от добри условия за живот.

depth

- [depҐ] n 1. дълбочина (и прен.); in ~ задълбочен (за анализ и пр.); 2. ширина; shelves 10 inches in ~ рафтове, широки 10 инча; . обик. рl дълбочини, дълбини, глъбини; in the ~s of the earth в земните недра; вдън земя; in the ~(s) of night в глуха/потайна доба; in the ~ of the country в дълбоката провинция; to be in the ~s of despair/degradation в пълно отчаяние/напълно пропаднал съм; cry from the ~s вик от глъбините на сърцето; in the ~(s) of всред, посред; . pl бездна, пропаст; 5. наситеност (на тон, цвят); 6. муз. дълбочина (на тон); 7. attr задълбочен, подробен; ~ psychology дълбочинна психология; the ~s прен. дъното, най-ниската степен на унижение и мизерия; to be out of/beyond o.'s ~ 1) не стигам дъното с краката си; 2) прен. не мога да следя, не разбирам; it is beyond my ~ него разбирам, не е за моята уста лъжица.

depth-bomb

- ['depҐ,bom] n дълбочинна бомба.

depth-charge

- ['depҐ tsha:dj] n дълбочинна бомба.

deputation

- [,depju'teishn] n 1. депутация, делегация; 2. пълномощия; упълномощаване, делегиране.

depute

- [di'pju:t] v 1. назначавам като заместник/представител, делегирам; 2. възлагам (задача и пр.).

deputize

- ['depjutaiz] v 1. представям, замествам (for), действувам като пълномощник; 2. театр. дублирам (артист) (for); . назначавам за представител/делегат/заместник.

deputy

- ['depjuti] n представител, делегат, депутат; пълномощник; ~ minister заместник-министьр.

deracinate

- [di'raesineit] v книж. изкоренявам.

deracination

- [di,raesi'neishn] n книж. изкореняване.

derail

- [di'reil] v 1. причинявам дерайлиране (обик. pass); 2. ряд. дерайлирам.

derailment

- [di'reilmъnt] n дерайлиране.

derange

- [di'reindj] v 1. книж. разбърквам, размествам; 2. прен. разстройвам, докарвам до умопомрачение; . повреждам (машина); . pass (умо)побърквам се.

deranged

- [di'reindjd] а 1. разбъркан, объркан; 2. (умо)побъркан, умопомрачен.

derangement

- [di'reindjmъnt] n 1. разбъркване, объркване; 2. умопомрачение, (умо)побъркване.

derate

- [di'reit] v освобождавам (занаят и пр.) от местни такси/налози.

deration

- [di:'raeshn] v освобождавам от/премахвам купонната система (за).

derby

- ['da:bi] n 1. конно надбягване, дерби; 2. състезание (автомобилно и пр.), което предизвиква голям интерес; . d. ['dъ:bi] ам. бомбе; вид здрава висока обувка; ~ dog 1) куче, случайно излязло на пистата; 2) прен. непредвиден неприятен посетител; непредвидена неприятна случка.

derelict

- ['derilikt] a 1. изоставен, напуснат; захвърлен, зарязан; безстопанствен; 2. ам. нехаен (кьм задьлженията си). ['derilikt] n 1. изоставена вещ/стока и пр.; напуснат/изоставен кораб; 2. ам. скитник, немил-недраг, парий; . юр. земя/суша, получена от оттегляне на река/ море.

dereliction

- [,deri'likshn] n 1. изоставяне, напускане, захвърляне; изоставеност; 2. нарушение, неизпълнение (на дьлг) (и ~ of duty); опущение, грешка; . оттегляне на море/река от брега; юр. земя, получена от оттегляне на море/река.

deride

- [di'raid] v осмивам, иронизирам.

derisible

- [di'rizibl] а книж. достоен за присмех.

derision

- [di'rijn] n присмиване, осмиване; присмех, подигравки; to hold/have in ~ надсмивам се над, подигравам се на; to be in ~ станал съм за смях; 2. посмешище.

derisive

- [di'raisiv] а 1. насмешлив, подигравателен, ироничен; 2. достоен за присмех, смешен.

derivable

- [di'raivъbl] а който може да се извлече/получи.

derivate

- ['deriveit] n дериват.

derivation

- [,deri'veishn] n 1. произход, произхождение; 2. получаване, добиване, извличане; . източник, начало; . ез. произход, етимология; 5. ез. деривация; 6. биол. еволюция; 7. мат. получаване на производна; извеждане (на теорема); диференциране; решение, извод; 8. тех. отклонение, деривация; 9. ел. разклонение.

derivationist

- [deri'veishъnist] n еволюционист.

derivative

- [di'rivъtiv] I. а производен; вторичен; неоригинален; II. п 1. грам. производна дума; 2. мат. производна функция; . хим. дериват.

derive

- [di'raiv] v 1. произхождам, произлизам, произтичам (често и pass); водя началото си (from); 2. обяснявам/установявам произход; . получавам, извличам, добивам (from); . наследявам (черти, характер); 5. отвеждам (вода); 6. ел. разклонявам, извеждам.

derm

- ['dъ:m] n анат. дерма; кожа.

derma

- ['dъ:mъ] n анат. дерма; кожа.

dermal

- ['dъ:mъl] а анат. отнасящ се до дермата; кожен.

dermatic

- [dъ:'maetik] а анат. отнасящ се до дермата; кожен.

dermatitis

- [,dъ:mъ'taitis] n мед. дерматит.

dermatoid

- ['dъ:mъtoid] а подобен на/като кожа; кожен.

dermatology

- [,dъ:mъ'tolъdji] n дерматология.

dermoid

- ['dъ:moid] = dermatoid.

dernier cri

- [dЁъnie:'kri:] n фр. последна мода.

derogate

- ['derogeit] v книж. 1. накърнявам, уронвам (авторитет) (from); подценявам; 2. ряд. унижавам се, уронвам достойнството си.

derogation

- [dero'geishn] n книж. 1. накърняване, уронване; 2. унижение.

derogatory

- [di'rogъtъri] а 1. пренебрежителен, подценяващ; 2. уронващ, унизителен (to); . нарушаващ (права и пр.).

derrick

- ['derik] n 1. дерик(-кран); 2. сондажна кула.

derring-do

- ['deri¤'du:] n смелост, храброст.

derringer

- ['derindjъ] n малък пистолет.

derv

- [dъ:v] n гориво за дизелов мотор.

dervish

- ['dъ:vish] n дервиш.

desalinate

- [di'saelineit] v обезсолявам.

desalinize

- [di'saelinaiz] v обезсолявам.

desalt

- [di'so:lt] v обезсолявам.

descant

- ['deskaent] n 1. муз. свободно воден дискантов/сопранов припев; първи глас; 2. поет. мелодия, песен; . прен. коментари (on, upon). [dis'kaent] v 1. поет. лея; 2. говоря надълго и нашироко, коментирам; опявам; . възпявам, славословя (on, upon).

descend

- [di'send] v 1. спускам (се) (по), слизам (от); падам (и за дьжд); 2. произхождам, произлизам; . предавам се (и по наследство); . залязвам; descend on/upon 1) нападам внезапно, нахлувам в, връхлетявам на/върху; 2) идвам на гости (на някого) без предупреждение, изтърсвам се на; ) изливам се върху (за гняв); descend to 1) преминавам към, стигам/слизам до; 2) прен. принизявам се, изпадам дотам да/че.

descendable

- [di'sendъbl] а юр. наследим.

descendant

- [di'sendъnt] n потомък.

descendent

- [di'sendъnt] a 1. нанадолен; низходящ; 2. произлязъл, произхождащ.

descending

- [di'sendi¤] a 1. намаляващ; in ~ order/scale в низходящ ред; 2. печ.: ~ letter буква с камшиче под реда.

descent

- [di'sent] n 1. спускане, слизанe; кацане; 2. склон, нанадолнище; . понижение, спадане; упадък; . внезапно нападение, нахлуване; десант; 5. произход; 6. поколение, потомство; 7. юр. предаване по наследство; ~ from the cross изк. картина, която изобразява свалянето на Христос от кръста.

describe

- [dis'kraib] v 1. описвам, изобразявам; характеризирам (as); to ~ o.s. as представям се за; 2. чертая, описвам (крьг и пр.).

description

- [dis'kripshn] n 1. описание, изображение; 2. вид, сорт, род; of every ~ най-различни, всякакви, от всякакъв сорт; . геом. описване, чертане.

descriptive

- [dis'kriptiv] а описателен; изобразителен; нагледен; ~ clause грам. описателно определително изречение; ~ writer писател, майстор на описания.

descry

- [dis'krai] v книж. съглеждам, съзирам; откривам, виждам.

desecrate

- ['desikreit] v скверня, осквернявам.

desecration

- [,desi'kreishn] n оскверняване, светотатство.

desegregate

- [di:'segrigeit] v премахвам сегрегацията в (училище и пр.).

desegregation

- [,di:segri'geishn] n премахване на сегрегацията.

desentisize

- [di:'sentisaiz] v мед., фот. правя по-малко чувствителен, десенсибилизирам.

desert

- [di'zъ:t] v 1. напускам, изоставям; ~ed streets пусти/безлюдни улици; 2. воен. дезертирам (from от). ['dezъt] n 1. пустиня (и прен.); 2. прен. скучна тема. ['dezъt] а пустинен, пуст. [di'zъ:t] n 1. заслуга; 2. pl заслуженото; to get/ obtain o.'s ~s получавам си заслуженото.

deserter

- [di'zъ:tъ] n дезертьор.

desertion

- [di'zъ:shn] n 1. изоставяне, напускане (и на сьпруг); 2. изоставеност; in utter ~ изоставен от всички, съвсем изоставен; . дезертьорство, дезертиране.

deserve

- [di'zъ:v] v заслужавам; достоен съм за; to ~ well of o.'s country имам големи заслуги към родината си; to ~ well/ill заслужавам награда/наказание.

deservedly

- [di'zъ:vidli] adv заслужено, справедливо.

deserving

- [di'zъ:vi¤] а похвален, достоен; заслужаващ (внимание, похвала и пр.) (of).

desex

- [di:'seks] v лишавам от полови качества; правя полово непривлекателен.

desexualize

- [di:'seksjuъlaiz] v лишавам от полови качества; правя полово непривлекателен.

desiccate

- ['desikeit] v 1. изсушавам; изсъхвам; 2. консервирам (чрез изсушаване, пулверизиране); ~d milk/soup мляко/супа на прах.

desiccation

- [,desi'keishn] n сушене, изсушаване.

desiccator

- ['desikeitъ] n пещ за сушене, сушилня.

desiderate

- [di'zidъreit] v желая; изисквам.

desiderative

- [di'zidъrъtiv] I. а който изразява желание; грам. оптативен; II. п грам. оптативен глагол.

desideratum

- [di,zidъ'reitъm] n лат. (pl -ta [-tъ]) 1. нещо липсващо/желано/търсено; 2. pl желания, искания.

design

- [di'zain] v 1. замислям, възнамерявам, проектирам; 2. предназначавам, определям (for); . съставям (план, скица и пр.), рисувам, скицирам (модел и пр.); изобразявам. [di'zain] n 1. замисъл, намерение; идея; проект; 2. умисъл; by ~, with a ~ умишлено, с умисъл; to have ~s on/upon имам лоши намерения спрямо, кроя нещо против; . проект, план, скица, чертеж; дизайн; . десен, шарка; модел; образец; рисунка; 5. конструкция, устройство; 6. композиция, оформяване, строеж; a building/novel lacking ~ лошо построена сграда/роман.

designate

- ['dezigneit] v 1. обозначавам, отбелязвам, посочвам; 2. предназначавам; . назначавам (на дльжност) (as, to, for); . титулувам, озаглавявам. ['dezignit] а изтъкнат, посочен; назначен (но невстъпил още в длъжност); the governor ~ новоназначеният губернатор.

designation

- [,dezig'neishn] n 1. обозначаване, посочване; 2. предназначение, цел; . име, заглавие, титла; . указание; 5. назначение.

designedly

- [di'zainidli] adv преднамерено, умишлено, с умисъл.

designee

- [,dezig'ni:] n назначен (но невстъпил в длъжност) човек.

designer

- [di'zainъ] n дизайнер.

designing

- [di'zaini¤] a 1. хитър, лукав; интригантски; 2. който планира/проектира; предвидлив. [di'zaini¤] n рисуване (на модели, скици, и пр.); дизайнерство.

desirability

- [di,zaiъrъ'biliti] n 1. желателност; 2. привлекателност.

desirable

- [di'zairъbl] a 1. желателен; желан; 2. привлекателен.

desire

- [di'zaiъ] n 1. желание, жадуване (for); 2. молба, искане; it is my ~ to искам да; at your ~ по ваше искане/настояване; . страст, похот. [di'zaiъ] v 1. желая, искам, жадувам; 2. моля; изисквам; to ~ of s.o. to моля някого да.

desirous

- [di'zaiъrъs] а който желае/жадува; to be ~ of success/to succeed желая да преуспея.

desist

- [di'zist] v преставам, спирам, въздържам се (from doing s.th. да направя нещо).

desk

- [desk] n 1. писалище, бюро; катедра; 2. уч. чин; . църк. аналой; ам. амвон; прен. духовен сан; . ам. редакция на вестник; 5. муз. пулт, пюпитър; 6. тех. пулт, командно табло; 7. attr настолен, на маса, писалищен; канцеларски; ~ dictionary голям речник; ~ book справочник.

desman

- ['dezmъn] n зоол. (руски) мускусен плъх (Desmana moschata).

desolate

- ['desъlit] a 1. пуст, безлюден, необитаван; запустял, изоставен, занемарен; разрушен; 2. тъжен, мрачен; . изоставен, самотен; неутешим, безнадежден, тъжен, сиротен. ['desъleit] v 1. опустошавам; разорявам; обезлюдявам; 2. изоставям, напускам; . правя нещастен/неутешим, озлочестявам.

desolation

- [,desъ'leishn] n 1. опустошение, опустошаване; разрушение; разорение; 2. изоставеност, самота; . мъка, нещастие; безутешност, неутешимост; . пустиня, пустош.

despair

- [dis'pЁъ] n 1. отчаяние, безнадеждност; 2. източник на/причина за отчаяние/огорчение. [dis'pЁъ] v отчайвам се, губя надежда (of); his life was ~ed of положението му изглеждаше безнадеждно, нямаше надежда за живота му.

despairing

- [dis'pЁъri¤] а отчаян, обезнадежден.

despatch

- [] = dispatch.

desperado

- [,despъ'reidou] n разбойник, главорез; смелчага.

desperate

- ['despъrit] а 1. отчаян, безнадежден; 2. безразсъден; . ужасен, отявлен; to be in a ~ hurry ужасно бързам.

desperation

- [despъ'reishn] n 1. отчаяние, безнадеждност; 2. безразсъдност; ярост; to drive s.o. to ~ карам някого да излезе извън кожата си (от яд).

despicable

- ['despikъbl] а презрян, окаян, жалък.

despise

- [dis'paiz] v презирам.

despite

- [dis'pait] prep въпреки. [dis'pait] n ост. 1. презрение; 2. злоба, злост, зложелателство; in ~ of въпреки, напук на; in o.'s own ~ в собствена вреда.

despiteful

- [dis'paitful] а поет. злобен, злостен.

despoil

- [dis'poil] v грабя, ограбвам, плячкосвам.

despoilment

- [dis'poilmъnt] n грабеж, разграбване, плячкосване; разхищение.

despoliation

- [dis,pouli'eishn] n грабеж, разграбване, плячкосване; разхищение.

despond

- [dis'pond] v отчайвам се, губя надежда, падам духом, унивам. [dis'pond] = despondency.

despondency

- [dis'pondъnsi] n униние, безнадеждност.

despondent

- [dis'pondъnt] а унил, паднал духом, обезверен.

despot

- ['despot] n деспот.

despotic

- [des'potik] а деспотичен, деспотически.

despotism

- ['despъtizm] n деспотизъм; деспотство.

dessert

- [di'zъ:t] n 1. десерт; 2. attr десертен.

destination

- [,desti'neishn] n (пред)назначение; местоназначение; цел (на пьтуване).

destine

- ['destin] v предопределям; предназначавам.

destiny

- ['destini] n съдба; съдбини; провидение.

destitute

- ['destitju:t] a 1. лишен (of); 2. бедствуващ, мизерствуващ; . изоставен, напуснат.

destitution

- [,desti'tju:shn] n лишения, нужда, бедност, нищета.

destroy

- [dis'troi] v 1. унищожавам, разрушавам, съсипвам; руша, събарям, срутвам; 2. изтребвам.

destroyer

- [dis'troiъ] n разрушител; унищожител, рушител.

destructible

- [dis'tr§ktъbl] а унищожим, разрушим.

destruction

- [dis'tr§kshn] n 1. разрушаване, разрушение; унищожаване, унищожение; 2. разорение; . причина за нещастие/разорение.

destructive

- [dis'tr§ktiv] а разрушителен, унищожителен; пагубен, убийствен; вреден.

destructiveness

- [dis'tr§ktivnis] n разрушителност и пр. (вж. destructive); разрушителна сила.

destructor

- [dis'tr§ktъ] n пещ за горене на отпадъци.

desuetude

- [di'sjuitju:d] n книж. остарялост, неизползваемост; to fall into ~ излизам от употреба.

desultory

- ['desъltъri] а несвързан, безсистемен, непоследователен; разхвърлян; безцелен; ~ fighting воен. отделни/единични схватки.

detach

- [di'taetsh] v 1. отделям (се); откъсвам (се); отвързвам(се); оттеглям; 2. воен., мор. изпращам със специална мисия.

detachable

- [di'taetshъbl] а подвижен, разглобяем.

detached

- [di'taetsht] a 1. отделен, отстранен, отдалечен; обособен; ~ house самостоятелна къща; to become ~ отделям се, откъсвам се; отчуждавам се; 2. безпристрастен, непредубеден, незаинтересован; самостоятелен, независим (за мнение и пр.); незаангажиран, свободен; ~ duty воен. командировка.

detachment

- [di'taetshmъnt] n 1. отделяне, откъсване; откъснатост; обособеност; изолация; 2. безпристрастие, незаинтересованост, непредубеденост; самостоятелност; незаангажираност; . воен. отред, част; . воен. мор. група кораби; 5. воен. изпращане на военни части.

detail

- ['di:teil] n 1. подробност, детайл; in ~ подробно, изчерпателно; 2. тех. pl детайли, части, елементи; . дреболия, незначителна подробност; . воен. наряд; команда. ['di:teil] v 1. разказвам/изброявам подробно; 2. воен. определям, възлагам; изпращам наряд/със задача; командировам; . украсявам/рисувам детайлно.

detailed

- ['di:teild] а подробен, изчерпателен.

detain

- [di'tein] v 1. забавям, задържам; 2. юр. задържам/присвоявам незаконно; . юр. задържам, арестувам; . задържам, спирам, преча на (движение и пр.).

detainee

- [di:tei'ni:] n арестувано/задържано лице (особ. по политически причини).

detainer

- [di:'teinъ] n юр. 1. (незаконно) задържане на имущество; 2. арестуване, задържане; . заповед за задържане на арестувано вече лице.

detect

- [di'tekt] v 1. откривам, разкривам, намирам; улавям, долавям, забелязвам; 2. рад. детектирам; демодулирам; изправям.

detectable

- [di'tektъbl] а доловим, забележим.

detectaphone

- [di'tektъfoun] n апарат за подслушване на телефонни разговори.

detection

- [di'tekshn] n 1. откриване, разкриване; novels of ~ детективски романи; 2. рад. детектиране; демодулиране; изправяне.

detective

- [di'tektiv] а разузнавателен; детективски. [di'tektiv] n детектив.

detectophone

- [] = detectaphone.

detector

- [di'tektъ] n 1. рад. детектор; 2. воен., хим. индикатор, указател.

detent

- [di'tent] n тех. аретир; ограничител; стопор.

detente

- [dei'ta:nt] n фp. пол. разведряване (на международните отношения).

detention

- ['di'tenshn] n 1. задържане, арест(уване) ~ barrack военен затвор; ~ camp лагер за интернирани; ~ while awaiting trial предварителен арест; ~ home дом за малолетни закононарушители; 2. налагане запор (на заплата); . задържане на ученик след часовете (за наказание); . принудително забавяне.

deter

- [di'tъ:] v (-rr-) 1. възпирам, задържам; 2. раздумвам, разубеждавам.

detergent

- [di'tъ:djъnt] I. а който изчиства; II. п препарат за изчистване/измиване; перилен препарат.

deteriorate

- [di'tiъriъreit] v влошавам (се), развалям (се); израждам се; корумпирам (се).

deterioration

- [di,tiъriъ'reishn] n влошаване; израждане; корумпиране; поквара, корупция.

deteriorative

- [di'tiriъ,reitiv] а който (се) влошава/разваля.

determent

- [di'tъ:mъnt] n 1. възпиране; 2. раздумване, разубеждаване.

determinable

- [di'tъ:minъbl] а 1. определим, установим; 2. = terminable.

determinant

- [di'tъ:minъnt] I. а. решаващ, определящ; II. п 1.решаващ/определящ фактор; 2. мат. детерминанта, определител.

determinate

- [di'tъ:minъt] а 1. определен, установен; ограничен; 2. окончателен, решителен; неотменен; безвъзвратен.

determination

- [di,tъ:mi'neishn] n 1. определяне, установяване; изчисляване; 2. решителност, твърдост, непоколебимост; . юр. решение, присъда; . приключване (на спор и пр.).

determinative

- [di'tъ:minъtiv] I. a 1. определящ, решаващ; 2. грам. определителен, показателен; II. п 1. решаващ фактор; 2. грам. определителна/показателна дума.

determine

- [di'tъ:min] v 1. определям, установявам; 2. определям, обуславям; . разрешавам (спор и пр.); . решавам (се); 5. юр. приключвам (се); изтичам; 6. to ~ on спирам се на, избирам.

determined

- [di'tъ:mind] а решителен; твърдо решен, непоколебим; to be ~ on doing/to do s.th. твърдо съм решил да направя нещо.

determinism

- [di'tъ:minizm] n фил. детерминизъм.

deterrent

- [di'terъnt] I. а който възпира/разубеждава; ~ weather неблагоприятно време; II. п 1. прен. "спирачка"; 2. ядрено оръжие.

detest

- [di'test] v мразя, ненавиждам, презирам, отвращавам се от.

detestable

- [di'testъbl] а отвратителен, противен; омразен, ненавистен.

detestation

- [,di:tes'teishn] n 1. отвращение, омраза, ненавист; to hold/have in ~ мразя, ненавиждам; 2. предмет на ненавист/отвращение; he is my ~ не мога да го понасям.

dethrone

- [di'Ґroun] v свалям от престола, детронирам; прен. развенчавам.

detinue

- ['detinju:] n юр. незаконно присвояване.

detonate

- ['detъneit] v 1. възпламенявам, взривявам; 2. експлодирам, избухвам, детонирам; . ам. активизирам.

detonating

- ['detъneiti¤] а взривен, експлодиращ; ~ powder взривно вещество; ~ fuse запалка, детониращ капсул; ~ gas гърмящ газ.

detonation

- [detъ'neishn] n избухване, взрив, детонация.

detonative

- ['detъneitiv] а експлозивен, избухлив.

detonator

- ['detъneitъ] n 1. жп. петарда; 2. запалка, детониращ капсул.

detour

- [di'tuъ] n обиколка, обход; отклонение; ~ ticket билет с прекъсване; to make a ~ заобикалям, избикалям. [di'tuъ] v заобикалям, избикалям, правя обход; карам (някого) да заобиколи.

detract

- [di'traekt] v 1. отнемам (from); накърнявам; намалявам, снижавам (стойност); 2. злословя; . отклонявам (внимание).

detraction

- [di'traekshn] n 1. злословие; 2. снижаване, накърняване (на достоинство).

detractive

- [di'traektiv] а злословен.

detractor

- [di'traektъ] n клеветник, злодумник, хулител.

detractress

- [di'traektris] n клеветница, хулителка.

detrain

- [di'trein] v 1. слизам/свалям от влак; 2. разтоварвам (стоки).

detriment

- ['detrimъnt] n вреда; to the ~ of във вреда/ ущърб на; without ~ to без да се накърни.

detrimental

- [,detri'mentъl] I. а вреден; пагубен; II. п разг. 1. нежелателен/вреден човек; 2. незавидна партия (за женитба).

detrited

- [di'traitid] а 1. отнесен, отвлечен, изхабен; изтъркан; 2. геол. детритен.

detrition

- [di'trishn] n геол. 1. измиване, отнасяне; изветряване; 2. изтъркване, изхабяване.

detritus

- [di'traitъs] n геол. детрит.

detumescence

- [,di:tju'mesns] n мед. спадане на оток.

deuce

- [dju:s] n 1. двойка; две точки (при карти, хазарт); 2. тенис равен резултат. [dju:s] n разг. дявол; what/who the ~ какво/кой по дяволите; go to the ~! върви по дяволите! пръждосвай се! (the) ~ a bit ни най-малко; the ~ he isn't ами той е, как да не е той; ~ of a mess дяволска работа, отвратителна каша; he is the ~ of a liar той е дърт лъжец; there will be the ~ to pay ще ти излезе coлено/през носа; like the ~ дяволски, ужасно.

deuced

- [dju:st] а проклет, дяволски, ужасен; to be in a ~ hurry ужасно бързам.

deucedly

- ['dju:sidli] adv дяволски, ужасно; необикновено.

deuterium

- [dju:'tiъriъm] n хим. деутерий, тежък водород.

deuteronomy

- [dju:tъ'ronъmi] n библ. второзаконие.

devaluate

- [di'vaeljueit] v обезценявам, намалявам стойността на, девалвирам.

devaluation

- [di,vaelju'eishn] n обезценяване, девалвация.

devalue

- [di'vaelju:] = devaluate.

devastate

- ['devъsteit] v опустошавам; разорявам; унищожавам; опропастявам.

devastating

- ['devъsteiti¤] a 1. опустошителен; унищожителен; 2. разг. смайващ, чудесен; . разг. ужасен, невъзможен.

devastation

- [,devъs'teishn] n опустошение, опустошаване; разорение, разоряване; унищожение, унищожаване; поражение.

develop

- [di'velъp] v 1. развивам (се), разгръщам (се); раста, израствам, разраствам се (into); оформявам се, почвам да се проявявам; напредвам; разработвам; усъвършенствувам; 2. обяснявам по-подробно, развивам (теза и пр.); . фот. проявявам; . оказва се, излиза (that че); 5. мат. извеждам; 6. шахм. местя (фигура) в удобно за атака положение.

developable

- [di'velъpъbl] а податлив на развитие; годен за разработване.

developer

- [di'velъpъ] n 1. фот. проявител; 2. предприемач, строител, строителна организация.

developing

- [di'velъpi¤] а развиващ се (за страна).

development

- [di'velъpmъnt] n 1. развитие, напредък, развой; еволюция; разгръщане, разрастване; разработка; 2. усъвършенствуване, подобрение (на машина и пр.); . разкриване, проявяване (на дарби и пр.); . по-сложен вид/стадий (при развитие); 5. получаване/разработване на нови материали; 6. фот. проявяване; 7. мин. подготвителни работи; ~ company компания за проучване и експлоатация на мини; 8. предприятие; 9. благоустрояване, застрояване; 10. рl главно пол. събития; to await ~s очаквам да видя как ще се развият нещата/събитията, 11. муз. разработка; ~ area област, където се развиват нови индустрии за борба с безработицата в нея.

developmental

- [di,velъp'mentъl] и свързан с растежа/развитието; развоен; еволюционен.

devest

- [] = divest.

deviate

- ['divieit] v отклонявам (се) (и прен.) (from); тръгвам по лош път.

deviation

- [,di:vi'eishn] n 1. отклонение, девиация; мор. отклонение на магнитната стрелка; 2. пол. уклон, грешка; . мор. тьрг. отклонение от уговорения рейс; . псих. отклонение от приетите норми на поведение.

deviationism

- [di:vi'eishъnizm] n пол. сектантство.

device

- [di'vais] n 1. способ; приспособление; изобретение; апарат; механизъм; 2. средство, начин; . план, проект, схема; . хитрост, хитрина; похват; умисъл; 5. девиз, мото; емблема; to leave s.o. to his own ~s оставям някого сам да си блъска главата/да прави каквото ще.

devil

- ['devl] n 1. дявол, сатана; зъл дух; 2. лош/зъл/коварен човек; . писател, който пише за друг срещу заплащане; неплатен стажант-адвокат; . енергичен/смел човек; майстор, ас; 5. разг. човек; нещастник; poor ~! нещастният! lucky ~ късметлия; 6. пясъчна вихрушка; 7. трудно нещо, дяволска работа; 8. борчески дух; 9. вид фейерверк; 10. дарак; 11. ястие с подправки; to be a ~ to/for work работя за двама/с жар; the blue ~s униние, отчаяние, меланхолия; махмурлук, препиване; to go to the ~ отивам по дяволите, опропастявам се; between the ~ and the deep (blue) sea между два огъня, между чука и наковалнята; the ~ take the hindmost всяка коза за свой крак, тежко на изостаналия; the ~ (and all) to pay неприятности, лоши последици; there's the ~ on it там e белята; to beat the ~ надминавам всички очаквания; to give the ~ his due нека бъдем справедливи; to raise the ~ вдигам голям шум/голяма аларма, правя скандал; printer's ~ чирак в печатница; ~'s bones зарове; ~'s books/bible карти за игра; ~ of a mess ужасна каша; ~ a bit/a one съвсем не, никак; talk of the ~ (and he is sure to appear) за вълка говорим, а той в кошарата. ['devl] v 1. ам. разг. безпокоя; задявам; измъчвам; 2. върша черната работа за някого; . силно подправям (ястие); . разбивам на дарак; 5. изстъргвам мазилка (от стена).

devil fish

- ['devlfish] n зоол. 1. скат (Manta Hamiltoni); 2. октопод.

devil's food cake

- ['devlzfu:d,keik] n вид шоколадена торта.

devil-dodger

- ['devl,dodjъ] n 1. поп, светиня му; проповедник; 2. човек, който се моли във всякакви църкви "за вcеки случай".

devil-may-care

- ['devlmei'kЁъ] а безразсъден, вироглав, необуздан; безгрижен, нехаен.

devil-worship

- ['devlwъ:ship] n демонизъм.

devilish

- ['devlish] a 1. дяволски, сатанински; подъл, лукав, зъл; 2. рaзг. необикновен; голям, страхотен. ['devlish] adv разг. 1. дяволски; 2. необикновено, страхотно, ужасно.

devilishly

- ['devlishli] = devilish.

devilishness

- ['dеvlishnis] n сатанинство.

devilism

- ['devlizm] n 1. дяволска природа, сатанинство; 2. култ към дявола, диаболизъм.

devilkin

- ['devlkin] n дяволче.

devilment

- ['devlmъnt] = devilry 1, 2, .

devilry

- ['devlri] n 1. дяволска работа; лошотия, злоба; жестокост; 2. магии; демонизъм, диаболизъм; . дяволия, лудория; . сьб. дяволи.

deviltry

- ['devltri] = devilry.

devious

- ['di:viъs] a 1. отклоняващ се, заобиколен; непряк; крив; околен; 2. нечестен, непочтен; неискрен, фалшив; . отдалечен, отстранен, уединен; . без определена посока (за вятьр).

deviously

- ['di:viъsli] adv 1. със заобикалки; с отклонения; 2. нечестно, непочтено, фалшиво.

deviousness

- ['di:viъsnis] n 1. криволичене, заобикаляне; 2. нечестност, непочтеност.

devisable

- [di'vaizъbl] a 1. който може да бъде измислен/изобретен; 2. юр. който може да бъде завещан/предаден по наследство.

devise

- [di'vaiz] v 1. измислям, изнамирам, изобретявам; изработвам, създавам; съчинявам; планирам; 2. юр. завещавам. [di'vaiz] n юр. завещание, завещаване; клауза на завещание; завещан имот.

devisee

- ['di'vai'zi:] n юр. човек, на когото се завещава.

deviser

- [di'vaizъ] n 1. изобретател; съчинител; създател; 2. юр. завещател.

devisor

- [] = deviser 2.

devitalization

- [di,vaitъlai'zeishn] n 1. лишаване от/отнемане на жизнеността; 2. безжизненост.

devitalize

- [,di:'vaitъlaiz] v отнемам жизнеността/енергията на, лишавам от жизненост.

devitrify

- [,di:'vitrifai] v геол., тех. девитрифицирам.

devocalize

- [,di:'voukъlaiz] v фон. обеззвучавам; девокализирам.

devoice

- [di'vois] = devocalize.

devoid

- [di'void] а лишен, свободен (of от); празен; ~ of inhabitants необитаем; ~ of sense безсмислен; ~ of fear безстрашен; ~ of foundation/substance лишен от всякакво основание, неоснователен.

devolution

- [di:vъ'lushn] n 1. биол. връщане назад в развитието, дегенерация, израждане; 2. предаване, прехвърляне, делегиране (особ. на власт от централно нa местно управление); самоуправление; . юр. предаване на имот по пряка линия на родство.

devolve

- [di'volv] v 1. прехвърлям (задьлжение и пр.); преминавам, прехвърлям се (за задьлжение); 2. юр. падам се/преминавам по наследство (on, upon); . търкулвам; . тека.

devonian

- [di'vouniъn] I. a 1. девъншърски; 2. геол. девонски; II. п 1. жител на Девъншър; 2. геол. девон, девонски период.

devote

- [di'vout] v посвещавам, отдавам, предавам (to).

devoted

- [di'voutid] a 1. посветен, предаден (to); 2. предан, верен; отдален; . обречен.

devotee

- [,devou'ti:] n 1. голям поклонник (of), човек, всецяло отдален (на); 2. фанатик.

devotion

- [di'voushn] n 1. преданост; привързаност; вярност; страст (to към); 2. посвещаване; . набожност; рl молитви.

devotional

- [di'voushъnъl] I. а набожен, религиозен; благочестив; II. п рl кратка молитва/църковна служба.

devour

- [di'vauъ] v 1. поглъщам; гълтам, ям/изяждам лакомо; 2. прен. поглъщам, гълтам, попивам; обхващам, завладявам, разкъсвам (за чувство); to ~ s.o. with o.'s eyes изяждам някого с очи, гледам някого жадно; . унищожавам (за пожар и пр.).

devouringly

- [di'vauъri¤li] adv жадно, лакомо.

devout

- [di'vaut] a 1. набожен, вярващ; благочестив; благоговеен; 2. искрен, горещ (за желание и пр.); желан от все сърце.

devoutness

- [di'vautnis] n 1. набожност; благочестие; 2. искреност; сериозност.

dew

- [dju:] n 1. роса; 2. поет. сълзи; капчици пот; . поет. свежеcт, ведрина; mountain ~ разг. уиски. [dju:] v 1. роси, пада роса; 2. поет. рося, оросявам; навлажнявам.

dew-claw

- ['dju:klo:] n зоол. зачатък на пети пръст (у чифтокопитните).

dew-drop

- ['dju:drop] n капка роса, росна капка.

dew-fall

- ['dju:fo:l] n времето, когато пада роса.

dew-point

- ['dju:point] n метеор. точка на оросяването.

dewberry

- ['dju:bъri] n вид едра къпина.

dewily

- ['dju:ili] adv 1. като/във вид на роса; 2. с навлажнени очи.

dewiness

- ['dju:inis] n влага/мокрота от роса; поет. свежеcт.

dewlap

- ['dju:laep] n гуша, гердан (на говедо, пуяк); разг. двойна брада, увиснала гуша.

dewpond

- ['dju:pond] n (изкуствено) езерце, където се събира вода от роса/мъгла.

dewy

- ['dju:i] а 1. росен, оросен; навлажнен; 2. свеж, освежителен.

dewy-eyed

- ['dju:i'aid] а романтично наивен; лековерен; невинен.

dexter

- ['dekstъ] а 1. десен; 2. хер. разположен на дясната страна на щита.

dexterity

- [deks'teriti] n 1. сръчност, ловкост, умение; 2. служене с дясната ръка.

dexterous

- [] = dextrous.

dextrose

- ['dekstrous] n гроздова захар, декстроза; гликоза.

dextrous

- ['dekstrъs] а 1. сръчен, ловък, умел; 2. който си служи повече с дясната ръка.

diabetic

- [daiъ'bi:tik] мед I. а. диабетичен; II. п диабетик.

diabetis

- [daiъ'bi:tis] n мед. диабет, захарнa болеcт.

diablerie

- [dia:blъ'ri:] n фр. 1. магии; омагьосване; 2. дяволия; пакост.

diabolic

- [,daiъ'bolik] а 1. дяволски, сатанински; 2. прен. сатанински, жесток, зъл; проклет, подъл.

diabolical

- [,daiъ'bolikъl] а 1. дяволски, сатанински; 2. прен. сатанински, жесток, зъл; проклет, подъл.

diabolism

- [dai'aebъlizm] n 1. магьосничество, магия; 2. диаболизъм; . сатанинска злоба/жестокост; подлост.

diachronic

- [daiъ'kronik] адиахронен, исторически.

diachrony

- [dai'aekrъni] n ез. историческо развитие; исторически промени; диахрония.

diaconal

- [dai'aekъnъl] а дяконски.

diacritic

- [daiъ'kritik] ез. I. а диакритичен; II. п диакритичен знак (и ~ mark/point/sign).

diadem

- ['daiъdem] n диадема; корона; венец за главата (и от цветя); прен. кралска власт.

diademed

- ['daiъdemd] а с корона/диадема, коронясан, увенчан.

diaeresis

- [dai'iъrisis] n (pl -eses [-isi:z]) ез. трема.

diagnose

- ['daiъgnouz] v определям/давам/поставям диагноза.

diagnosis

- [daiъ'gnousis] n (pl -oses [-ousi:z]) 1. диагноза; 2. научно определение, класифициране.

diagnostic

- [daiъ'gnostik] I. а диагностичен; II. п мед. 1. диагноза; 2. симптом.

diagnosticate

- [daiъ'gnostikeit] = diagnose.

diagnostician

- [,daiъgno'stishъn] n диагностик.

diagnostics

- [daiъ'gnostiks] n диагностика.

diagonal

- [dai'aegъnъl] I. а диагонален; кос; веревен; ~ cloth плат с веревни линии; II. п 1. диагонал(на повърхност); 2. печ. диагонална черта; . плат с веревни линии.

diagonally

- [dai'aegъnъli] adv диагонално, по диагонал; косо; на верев.

diagram

- ['daiъgraem] n 1. диаграма; план; скица; 2. геом. чертеж. ['daiъgraem] = diagrammatize.

diagrammatic

- [,daiъgrъ'maetik] а във форма на диаграма.

diagrammatical

- [,daiъgrъ'maetikъl] а във форма на диаграма.

diagrammatize

- [,daiъ'graemъtaiz] v представям в/правя диаграма/схема/скица.

dial

- [daiъl] n 1. слънчев часовник; 2. циферблат; скала (на термометьр и пр.); . телефонна шайба, избирателен диск; ~ tone сигнал за свободна линия; . мин. компас; 5. sl. физиономия, сурат, мутра. [daiъl] v 1. меря, измервам (по скала и пр.); 2. показвам (за скaла и пр.); . набирам (номер); търся/намирам станция (по радиото); . мин. определям с компас.

dial-plate

- ['daiъl'pleit] n циферблат.

dialect

- ['daiъlekt] n диалект, наречие, говор.

dialectal

- [daiъ'lektъl] а диалектен, говорен.

dialectic

- [daiъ'lektik] I. а диалектически; II. п 1. (и pl с гл. в sing) диалектика; natural ~s диалектика на природата; 2. логическа аргументация.

dialectical

- [daiъ'lektikъl] а 1. диалектически; 2. диалектен.

dialectician

- [daiъlek'tishъn] n 1. диалектик; 2. диалектолог.

dialecticism

- [,daiъ' lektisizm] n диалектизъм, диалектна дума.

dialectology

- [,daiъlek'tolъdji] n диалектология.

dialogic

- [daiъ'lodjik] а диалогичен.

dialogist

- [dai'aelъdjist] n 1. участник в диалог; 2. автор на диалози.

dialogize

- [dai'aelъdjaiz] v участвувам в диалог.

dialogue

- ['daiъlog] n 1 диалог; 2. разговор. ['daiъlog] v 1. разговарям; 2. изразявам в диалогична форма.

dialyse

- ['daiъlaiz] v хим. подлагам на диализа.

dialysis

- [dai'aelisis] n хим. диализа.

diamantiferous

- [,daiъmъn'tifъrъs] а диамантоносен.

diameter

- [dai'aemitъ] n диаметър.

diametral

- [dai'aemitrъl] а диаметрален, напречен.

diametrical

- [daiъ'metrikъl] а диаметрален.

diametrically

- [daiъ'metrikъli] adv диаметрално; по диаметъра.

diamond

- ['daiъmъnd] n 1. диамант; брилянт; black ~ черен диамант; карбон, въглен; pl въглища; rough ~ необработен диамант; прен. грубоват, но ценен/добър човек; ~ of the first water диамант от най-чиста проба; прен. ценен/забележителен човек; ценна вещ; 2. елмаз (за рязане на стькло); . ромб; . карти каро; ace of ~s асо каро; 5. сп. вътрешни очертания на игрище за бейзбол; 6. печ. дребен шрифт ( 1/2 пункта); ~ cut ~ какъвто вольт, такъв и остенът. ['daiъmъnd] а 1. диамантен, брилянтен; украсен с диаманти; 2. ромбовиден; ~ anniversary/jubilee 60 годишнина; ~ wedding 60-годишнина от сватба. ['daiъmъnd] v украсявам с диаманти.

diamond-field

- ['daiъmъnd'fi:ld] n диамантен залеж.

diamond-point

- ['daiъmъnd,point] n 1. игла за гравиране; грамофонна игла; 2. жп. рl кръстообразно пресичане на линии.

diamond-wise

- ['daiъmъndwaiz] adv ромбовидно.

diamondback

- ['daiъmъndbaek] n aм. вид гърмяща змия (Crolatus adamanteus).

diamondiferous

- [,daiъmъn'difъrъs] а диамантоносен.

diapason

- [,daiъ'peizъn] n муз. 1. диапазон; 2. основен регистър на орган; . камертон; . хармония.

diaper

- ['daiъpъ] n 1. ленен плат на ромбчета; 2. пелен(к)а; . шарка/десен/орнамент на ромбчета. ['daiъpъ] v 1. рисувам/украсявам с ромбчета; 2. слагам/сменям пелени.

diaphanous

- [dai'aefъnъs] а прозрачен, прозирен.

diaphone

- ['daiъfoun] n 1. сирена за мъгливо време; 2. ез. вариант на фонема.

diaphoresis

- [,daiъfъ'ri:sis] n мед. обилно изпотяване.

diaphoretic

- [,daiъfo'retik] мед. I. а който причинява изпотяване; II. п средство за изпотяване.

diaphragm

- ['daiъfraem] n 1. анат. диафрагма; мембрана; 2. преграда, преградна ципа; . опт., фот. бленда; . халка против забременяване. ['daiъfraem] v слагам мембрана на.

diaphragmatic

- [,daiъfraeg'maetik] а диафрагмен.

diarchy

- ['daia:ki] n двувластие.

diarial

- [dai'Ёъriъl] а във форма на дневник.

diarist

- ['daiъrist] n лице, което води/пише дневник.

diarize

- ['daiъraiz] v водя/пиша дневник; записвам, правя си бележки.

diarrhoea

- [,daiъ'riъ] n диария.

diary

- ['daiъri] n 1. дневник; 2. тефтерче с календар.

diaspora

- [dai'aespъrъ] n (и D.) 1. еврейският народ, разпръснат по света; 2. ист. еврейската диаспора; . масово изселване, миграция.

diathermancy

- [daiъ'Ґъ:mъnsi] n физ. топлопроводимост.

diathermic

- [daiъ'Ґъ:mik] а физ., мед. диатермичен, топлопроводен.

diathermy

- ['daiъҐъ:mi] n мед. диатермия.

diatom

- ['daiъtъm] n бот. диатомея.

diatomaceous

- [,daiъtъ'meishъs] а съдържащ диатомеи; ~ earth диатомит.

diatomic

- [,daiae'tomik] а хим. 1. двуатомен; 2. с два свободни атома, двувалентен.

diatribe

- ['daiъtraib] n филипика, изобличителна реч.

dibasic

- [dai'beisik] а хим. двуосновен.

dibber

- ['dibъ] n садило.

dibble

- ['dibl] n садило. ['dibl] v посявам, засаждам.

dibs

- [dibz] n pl. 1. (игра на) ашици; 2. чипове; . sl. пари, мангизи.

dice

- [dais] n pl (вж. die) 1. зарове; to play with loaded ~ играя нечестно, шмекерувам, хитрувам; 2. кубчета; . ам. много оспорвано автомобилно състезание; no ~ безсмислено е, тая няма да я бъде. [dais] v 1. играя на зарове; 2. режа/нарязвам на кубчета; . украсявам с кубчета; to ~ o.s. into debt заборчлявам от игра на зарове; to ~ o.'s money away пропилявам си парите с игра на зарове; to ~ with death играя си със/предизвиквам смъртта.

dicephalous

- [dai'sefъlъs] а двуглав.

dicer

- ['daisъ] n играч на зарове, комарджия.

dicey

- ['daisi] а разг. рискован, опасен.

dichotomous

- [di'kotъmъs] a 1. който се разделя на две; 2. лог. дихотомен; противопоставен.

dichotomy

- [di'kotъmi] n 1. разделяне на две, разполовяване, неколкократно разклоняване; 2. лог. противопоставяне; дихотомия; . бот. вилкообразно разклоняване; . астр. сродна фаза на Луната.

dichromatic

- [daikrou'maetik] а двуцветен.

dichromatism

- [dai'kroumъtizm] n дихроматизъм.

dichromic

- [dai'kromik] a 1. двуцветен; 2. мед. който различава два основни цвята; ~ vision мед. частичен далтонизъм.

dick

- [dik] n (и D.) разг. 1. човек; 2. детектив. [dik] n sl. големи думи; to take o.'s ~ кълна се; up to ~ чудесен, екстра.

dickens

- ['dikinz] n разг. дявол; what the ~ какво по дяволите.

dickensian

- [di'kenziъn] I. а Дикенсов, дикенсовски; II. n почитател на Дикенс; специалист върху творчеството на Дикенс.

dicker

- ['dikъ] v ам. пазаря се; търгувам на дребно. [dikъ] n ам. дребна сделка; трампа.

dickey

- ['diki] n 1. жабо, нагръдник; 2. място на кочиаша; задна седалка на кола (за слуга); . сгъваемо столче (в автомобил); . птичка; 5. магаре. ['diki] a sl. 1. нестабилен, разклатен; кекав; to be ~ on o.'s pins едва се държа на краката си; 2. финансово разклатен.

dicotyledon

- ['dai,koti'li:dъn] n бот. двусемеделно растение.

dicta

- [] вж. dictum.

dictate

- [dik'teit] v диктувам (и прен.). ['dikteit] n 1. (обик. pl) заповед, нареждане; предписание; under the ~s of по повелята на; 2. пол. диктат.

dictation

- [dik'teishn] n I. диктовка; диктуване; to take ~ пиша под диктовка; 2. нареждане, заповядване, диктуване; диктат; at s.o.'s ~ по заповед/внушение на някого.

dictator

- [dik'teitъ] n диктатор.

dictatorial

- [,diktъ'to:riъl] a 1. диктаторски (за режим и пр.); 2. властен, повелителен, диктаторски.

dictatorship

- [dik'teitъship] n диктатура.

diction

- ['dikshъn] n 1. дикция; 2. речник (на писател).

dictionary

- ['dikshъnъri] n речник; walking/living ~ жива енциклопедия.

dictum

- ['diktъm] n (pl dicta ['diktъ]) 1. афоризъм; поговорка; сентенция; мисъл; 2. авторитетно мнение; официално изявление.

did

- [] вж. do.

didactic

- [di'daektik] а дидактичен; нравоучителен.

didactically

- [di'daektikъli] adv дидактично; нравоучително.

didactics

- [di'daektiks] n pl с гл. в sing дидактика.

didapper

- ['dai,daepъ] = dabchick.

didaticism

- [di'daektisizm] n дидактизъм.

diddle

- ['didl] v 1. измамвам, изигравам; 2. пилея си времето.

didn't

- [didnt] ськр. от did not.

dido

- ['daidou] n ам: разг. 1. лудория; номер; фокус; скок, подскачане; to cut ~s 1) скачам; 2) погаждам номера; ) правя фокуси; to act ~ правя се на луд/шут; 2. нещо само за показ, празна работа.

didst

- [] вж. do.

die

- [dai] n 1. (pl вж. dice) зар; поет. жребий; upon the ~ изложен на риск; the ~ is cast/thrown жребият е хвърлен; 2. (pl ~s) арх. цокъл (на колона); . тех. шанца, матрица, пуансон, винторезна дъска; . тех. изтеглячна плоча. [dai] v 1. умирам; загивам; to ~ of умирам от (болеcт, глад и пр.); to ~ by умирам от (орьжие, насилствено); to ~ by o.'s own hand самоубивам се; to ~ by inches умирам бавно; to ~ from умирам от (рана и пр.); to ~ the death 1) бивам убит (особ. при смьртно наказание); 2) театр. sl. бивам приет хладно от публиката; to ~ hard трудно отмирам/изчезвам; падам след тежка борба, умирам храбро; to ~ in harness/in o.'s boots/shoes умирам, докато работя/на поста си; never say ~ не се отчайвай, не падай духом, не се предавай; to ~ to the world изгубвам интерес към живота, оттеглям се; never dying fame неувяхваща/вечна слава; 2. to be dying разг. силно желая, умирам (for; to с inf); . тех. спирам; загасвам (за мотор); . изветрявам, изгубвам силата си (за течност); die away чезна, изчезвам; гасна; заглъхвам, утихвам; die back започвам да изсъхвам откъм върха; die down 1) заглъхвам, изчезвам, чезна; гасна, отслабвам, замирам; 2) = die back; die off изчезваме, умираме бързо/един след друг (за раса, род и пр.); die out 1) изчезвам (за раса, обичай и пр.); отмирам; 2) заглъхвам; ) изгасвам, угасвам.

die-away

- ['daiъ,wei] а чезнещ.

die-off

- ['dai,of] n внезапно рязко намаляване на вид животни и пр.

diehard

- ['daiha:d] n твърдоглавец; пол. консерватор. ['daiha:d] а твърдоглав, неноклатим, упорит; непримирим; пол. консервативен.

dielectric

- [daii'lektrik] ел. I. а изолационен, диелектричен; II. п изолатор, диелектрик.

diesis

- ['daiisis] n (pl -ses [-si:z]) 1. печ. знакът; 2. муз. диез.

diet

- [daiъt] n 1. храна; 2. диета. [daiъt] v 1. предписвам диета на, поставям на диета; to ~ s.o. severely предписвам някому строга диета; 2. пазя диета (особ. за отслабване); . храня. [daiъt] n 1. международен конгрес/конференция; 2. диета, парламент (не английски).

dietary

- ['daiъtъri] I. а диетичен; II. п 1. диета; 2. храна, дажби, порцион (в болница и пр.).

dietetic

- [daiъ'tetik] а диетичен.

dietetics

- [daiъ'tetiks] n pl с гл. в sing диететика.

dietician

- [daiъ'tishъn] n специалист по диететика.

dietist

- ['daiъtist] = dietician.

dietitian

- [daiъ'tishъn] n специалист по диететика.

differ

- ['difъ] v 1. различавам се, отличавам се (from); 2. не се съгласявам, не съвпадам, на друго мнение съм; to agree to ~ оставаме си на своето (мнение).

difference

- ['difrъns] n 1. разлика, различие; отлика; it makes no ~ няма значение, (няма) нищо от това; it makes all the ~ това променя всичко; it makes all the ~ in the world има огромно значение; to split the ~ избирам средна величина; правя компромис (при пазарльк и пр.); 2. отличителен признак/белег; specific ~ биол. различие на видовете; . остатък, разлика (и мат.); . разногласие, несъгласие; конфликт; спор; скарване; предмет на спор. ['difrъns] v 1. отличавам, различавам, правя разлика; 2. мат. изчислявам разликата.

different

- ['difrъnt] а 1. друг, различен; инакъв (from, to); 2. необикновен, особен.

differentia

- [,difъ'renshъ] n (pl -tiae [-ii:]) книж. отличителен белег/свойство/качество.

differentiable

- [,difъ'renshiъbl] а различим.

differential

- [,difъ'renshъl] I. a 1. отличителен; разграничителен; характерен; 2. мат., тех., ик. диференциален; ~ gear тех. диференциал(на предавка); II. п мат., мех. диференциал.

differentiate

- [,difъ'renshieit] v 1. различавам, отличавам, разграничавам; 2. променям (се), изменям (се); видоизменям (се), диференцирам (се), обособявам (се); . мат. намирам/изчислявам диференциал.

differentiation

- ['difъrenshi'eishn] n разграничаване, разграничение; обособяване.

differently

- ['difrъntli] adv различно, другояче, иначе.

difficult

- ['difikъlt] а труден, мъчен, тежък (и за характер, положение и пр.); ~ of access трудно достъпен.

difficulty

- ['difikъlti] n 1. трудност, мъчнотия; to walk with ~ трудно/едва ходя; task of great ~ много трудна задача; to find ~ in understanding трудно разбирам/схващам; 2. спънка, пречка, затруднение, препятствие; неприятност, усложнение; to raise/make difficulties създавам мъчнотии/спънки; повдигам възражения; to put difficulties in s.o.'s way преча на някого, създавам пречки/затруднения на някого; to plunge into difficulties изпадам в затруднено положение; залавям се с тежка работа; . рl материални затруднения; . разногласие, разпра.

diffidence

- ['difidъns] n 1. неувереност, несигурност; нерешителност; липса на самочувствие, свитост, плахост; 2. стеснителност, свенливост, скромност, срамежливост.

diffident

- ['difidъnt] 1. неуверен, нерешителен, свит; 2. стеснителен, свенлив, скромен, срамежлив.

diffract

- [di'fraekt] v физ. разлагам, пречупвам (льчи и пр.).

diffraction

- [di'fraekshn] n физ. дифракция.

diffuse

- [di'fju:z] v 1. разпространявам, разпръсвам, разсейвам; 2. разливам; . физ. дифундирам (се). [di'fju:s] а 1. разпространен; разпръснат; физ. дифузен; опт. разсеян; 2. многословен, разлят, развлечен (за стил и пр.).

diffuseness

- [di'fju:snis] n 1. разпръснатост; разпространеност; 2. многословие, разлятост, развлеченост.

diffusible

- [di'fju:zъbl] а физ. разпръскваем, склонен към дифузия.

diffusion

- [di'fju:jn] n 1. разпространение, разпространяване; разпръскване; разсейване; 2. физ. дифузия; . многословие, разлятост.

diffusive

- [di'fju:siv] а 1. който се разпространява/разпръсква/разсейва; 2. физ. дифузен; . многословен, разлят.

dig

- [dig] v (dug [d§g], ост. digged [digd]) 1. копая, изкопавам; ровя, изравям; прокопавам; to ~ and delve копая; to ~ potatoes вадя картофи; to ~ a pit for s.o. прен. копая някому гроб; 2. прен. издирвам, изследвам, проучвам; to ~ the truth out of s.o. изтръгвам истината от някого; . мушкам, мушвам, пъхам, пъхвам; to ~ s.o. in the ribs смушквам някого в ребрата; . sl. дразня; подигравам се/надсмивам се на; 5. sl. схващам, разбирам; 6. разг. харесвам; 7. sl. обръщам внимание на; слушам внимателно; 8. sl. работя усилено, бъхтя, бачкам; зубря; 9. sl. живея, на квартира съм (някьде); dig down копая надълбоко (и прен.); dig for търся; dig in 1) заравям, заривам; 2) окопавам; to ~ o.s. in окопавам се; прен. установявам/отстоявам твърдо позициите си; ) мушвам, забивам блъсвам силно; ) залавям се за работа; 5) започвам да ям; 6) тичам бързо; dig into 1) прониквам чрез копаене в; 2) работя усилено върху; залягам/трудя се над; to ~ into books ровя се в книги; ) забивам шпори в; dig out 1) изравям, изкопавам; откривам, намирам; 2) ам. разг. офейквам, чупя се; dig round окопавам, загърлям; dig through прокопавам, прокарвам; dig up 1) изравям, изкопавам; 2) разкопавам; ) разг. откривам, намирам; изкарвам; ) разг. давам (особ. неохотно). [dig] n 1. копка; копаене; 2. мушкане, смушкване; . разкопки; археологическа експедиция; . подигравка, присмех; намек; that was a ~ at me това беше камък в моята градина; 5. ам. sl. зубрач; 6. рl. разг. квартира; to have a ~ at опитвам се/залавям се/захващам се с.

digamist

- ['digъmist] n второженец.

digamy

- ['digъmi] n втори брак.

digastric

- [dai'gaestrik] а, п анат. двукоремен (мускул).

digest

- [di'djest] v 1. смилам (се) (за храна); 2. прен. възприемам, схващам, асимилирам; обмислям; to ~ the events ориентирам се в събитията; . понасям, търпя, "смилам"; . подреждам, систематизирам, класифицирам; резюмирам; 5. хим. изварявам, преварявам; усвоявам. ['daidjest] n кратко изложение, извлечение; сборник (от материали, закони и пр.); справочник; резюме; Reader's D. списание с разнородни четива, взети от периодични издания.

digestedly

- [di'djestidli] adv методично, системно.

digester

- [dai'djestъ] n съставитeл на сборник/справочник/извлечение.

digestibility

- [di,djesti'biliti] n смилаемост.

digestible

- [di'djestibl] а смилаем.

digestion

- [di'djestshn] n 1. храносмилане; easy of ~ лесно смилаем; hard of ~ трудно смилаем; 2. усвояване, асимилиране (на знания и пр.); . хим. изваряване; усвояване.

digestive

- [di'djestiv] а 1. който подпомага храносмилането; 2. храносмилателен.

digger

- ['digъ] n 1. копач; 2. златотърсач; . мотика; бел; екскаватор; . sl. австралийски/новозеландски войник; австралиец, новозеландец; 5. sl. индианец; 6. ам. sl. спекулант с театрални билети.

digging

- ['digi¤] n 1. копаене, иэкопаване; 2. рl разкопки; . рl рудник, (златна) мина; място, където cе копае; . рl изкопан материал; 5. рl разг. квартира.

dight

- [dait] v (dighted) ост. обличам; накичвам, нагиздвам.

digit

- ['didjit] n 1. пръст (на рька, крак); 2. ширина, колкото един пръст; . мат. еднозначно число; цифра; . астр. 1/12 от диаметъра на Слънцето/Луната.

digital

- ['didjitъl] а 1. на пръстите, свързан с пръстите; 2. цифров. ['didjitъl] n клавиш.

digitalin

- [,didji'teilin] n хим. дигиталин.

digitalis

- [,didji'teilis] n 1. бот. напръстник, дигиталис; 2. мед. = digitalin.

digitated

- ['didjiteitid] a 1. зоол. с пръсти без ципи; 2, бот. длановиден.

dignified

- ['dignifaid] a изпълнен с достойнство; достоен; горд; важен.

dignify

- ['dignifai] v 1. удостоявам; облагородявам; придавам достойнство на; издигам в по-горен сан, давам сан/отличие на; въздигам; 2. придавам тържествен вид на; давам претенциозно име на.

dignitary

- ['dignitъri] n сановник.

dignity

- ['digniti] n 1. (чувство за лично) достойнство; to be/stand on o.'s ~ държа се на положение; 2. издигнатост, възвишеност; величие; . висок чин/пост, почетно звание; сан; титла.

digraph

- ['daigra:f] n ез. диграф.

digress

- [dai'gres] v отклонявам се; отделям се; отплесвам се.

digression

- [dai'greshъn] n 1. отклонение; отстъпление, дигресия; this by way of ~ това между другото; 2. астр. отклонение, ъглово разстояние.

digressive

- [dai'gresiv] а 1. който се отклонява от темата; 2. склонен към отклонения.

digs

- [digz] n pl sl. квартира.

dihedral

- [dai'hi:drъl] а, п геом. двустенен (ъгъл).

dihedron

- [dai'hi:drъn] n геом. диедър.

dike

- [daik] n 1. дига, насип (u на шосе); бент, яз; 2. прен. препятствие, преграда; the ~s have burst прен. бентът е отприщен; . ров, отводнителен канал; . геол. дайка; 5. шотл. стена. [daik] v 1. укрепявам с дига/бент; 2. копая/изкопавам ров; пресушавам с отводнителни канали.

dike-reeve

- ['daik,ri:v] n чиновник, завеждащ отводнителните съоръжения.

dilapidate

- [di'laepideit] v 1. разнебитвам (се); руша (се), разрушавам (се); 2. прахосвам, пропилявам.

dilapidated

- [di'laepideitid] а разнебитен; порутен; овехтял; оръфан, опърпан.

dilapidation

- [di,laepi'deishn] n 1. рушене, разнебитване; полуразрушено състояние; 2. рl юр. повреди; . разпиляване, прахосване; . геол. срутване.

dilatability

- [dai,leitъ'biliti] n разширяемост.

dilatable

- [dai'leitъbl] а разширяем.

dilate

- [dai'leit] v 1. разширявам (се); 2. разпростирам се, говоря подробно (on, upon).

dilatoriness

- ['dilъtъrinis] n мудност, бавене, забавяне.

dilatory

- ['dilъtъri] а 1. муден, бавен; 2. който причинява бавене/закъснение; ~ methods тактика на бавене и отлагане.

dilemma

- [di'lemъ] n дилема.

dilettante

- [,dile'taenti] n (pl -s [-iz], dilettanti [,dile'taenti]) дилетант, любител. [,dile'taenti] а дилетантски, любителски.

dilettantish

- [] = dilettante.

diligence

- ['dilidjъns] n прилежание, усърдие, трудолюбие, старание. ['dilija:ns] n фр. дилижанс.

diligent

- ['dilidjъnt] а прилежен, усърден, старателен, трудолюбив.

dill

- [dil] n копър (Anethum graveolens).

dilly

- ['dili] n sl. забележителен човек; нещо интересно.

dilly-dally

- ['dili'daeli] v колебая се; разтакавам се; пилея си времето.

diluent

- [dai'lju:ъnt] I. а разреждащ, разводняващ; II. n хим. средство за разреждане, разредител.

dilute

- [dai'lju:t] v разреждам, разводнявам; to ~ labour заменям част от квалифицираните работници с неквалифицирани.

dilutee

- [,dailju:'ti:] n неквалифициран работник (нает за работа нeквалифициран).

diluter

- [dai'lju:tъ] n хим. разредител.

dilution

- [dai'lju:shn] n 1. разреждане, разредяване; 2. разредено състояние; нещо разредено; . замяна на част от квалифицираните работници с неквалифицирани.

dilutor

- [] = diluter.

diluvial

- [dai'lu:viъl] 1. причинен от/свързан с наводнение; 2. геол. дилувиален.

diluvian

- [dai'lu:vian] 1. причинен от/свързан с наводнение; 2. геол. дилувиален.

diluvion

- [dai'lu:viъn] n геол. дилувий.

diluvium

- [dai'lu:viъm] n геол. дилувий.

dim

- [dim] a 1. слаб, мъждив, блед; неясен, мътен; премрежен; everything grew ~ премрежиха ми се очите; 2. неясен, глух (за звук); отслабнал, слаб (за зрение); . матов, избледнял, избелял; . мрачен, песимистичен, скептичен; малко вероятен, без особени изгледи за успех; 5. sl. глупав, тъп; безинтересен, безцветен. [dim] v (-mm-) 1. замъглявам (се), правя/ставам неясен; премрежвам се; 2. карам/правя да избледнее (спомен и пр.); . намалявам (светлина, фар на кола); потьмнявам, помрачавам (и прен.); гасна, чезна; прен. эасенчвам, затьмнявам; her beauty never ~s красотата и не повяхва; . to ~ out (частично) затъмнявам. [dim] n ам. авт. къси светлини.

dim-out

- ['dimaut] n частично затьмнение (на град - при война).

dime

- [daim] n ам. 1. (ськр. d) монета от 10 цента; 2. дребна сума; . attr евтин, долнокачествен; ~ novel булеварден роман; they are a ~ a dozen 1) много евтини/без пари ca; 2) има ги колкото щеш.

dimension

- [di'menshn] n 1. измерение (и мат.); размер, величина; of great ~s много голям; 2. прен. величина, размах, мащаб; . аспект, страна; . attr с размери по спецификация (нестандартни). [di'menshn] v определям/изчислявам размерите на.

dimensional

- [di'menshъnъl] а измерим; който има измерения.

dimentionless

- [di'menshъnlis] а неизмерим; без измерения.

dimeter

- ['dimitъ] n проз. двустъпен стих.

diminish

- [di'minish] v 1. намалявам (се), смалявам (се); отслабвам (и прен.); чезна, бледнея, гасна; ~ed in power с намалена власт/влияние; law of ~ing returns ик. закон за намаляващите доходи.

diminished

- [di'minisht] a 1. намален, снижен; отслабнал; 2. засрамен, посрамен; унижен; . муз. намален (за интервал); ~ responsibility юр. намалена вменяемост.

diminution

- [dimi'nju:shn] n 1. намаляване, намаление; съкращение; понижаване; 2. тех., арх. изтъняване.

diminutive

- [di'minjutiv] I. a 1. мъничък, миниатюрен; 2. грам. умалителен; II. п 1. грам. умалително; 2. дребосък, мъниче.

dimity

- ['dimiti] n текст. димитено платно.

dimmer

- ['dimъ] n 1. ел. реостат за регулиране на силата на светлината; 2. рl авт. къси светлини.

dimness

- ['dimnis] n 1. мъжделивост; полумрак; 2. неясност, неопределеност.

dimorfous

- [dai'mo:fъs] а диморфен, двуобразен.

dimorphic

- [dai'mo:fik] а диморфен, двуобразен.

dimple

- ['dimpl] n 1. трапчинка (на бузите); 2. падина; вълничка. ['dimpl] v 1. образувам трапчинки; 2. къдря (се) (за водна повьрхност).

dimwit

- ['dimwit] n разг. тъпак, тъпанар.

din

- [din] n врява, глъч(ка); трясък, грохот. [din] v (-nn-) 1. вдигам врява/ глъч; 2. проглушавам, кънтя; . прен. опявам, повтарям до втръсване.

dinar

- ['dina:] n динар.

dine

- [dain] v 1. обядвам, вечерям; to ~ in обядвам/ вечерям в къщи; to ~ out l) обядвам/вечерям навън; 2) sl. оставам без обед/вечеря; 2. давам обед/вечеря (някому); нагостявам, нахранвам; . побирам, събирам (даден брой лица - за маса).

diner

- ['dainъ] n l. човек, който обядва/вечеря; 2. вагон-ресторант; . ам. крайпътен ресторант.

diner-out

- ['dainъr'aut] n човек, който често се храни навън/е канен на обед/вечеря.

dinette

- [dai'net] n част от стая, определена за столова; мебели за нея.

ding

- [di¤] v (dinged, dung, dang [di¤d, d§¤, dae¤]; dinged, dung) 1. звъня, звънтя; 2. прен. опявам, повтарям до втръсване.

ding-a-ling

- ['di¤ъli¤] n глупак, тъпак.

ding-dong

- ['di¤do¤] n 1. биене на камбани, камбанен звън; "бим-бам-бум"; 2. прен. опяване; . еднообразие; . спор; борба. ['di¤do¤] a 1. добре балансиран; 2. много оспорван (за игра), с равни изгледи за успех; ~ race 1) много оспорвано състезание; 2) силно биене на камбани; ) шумен гуляй; разгорещен спор.

dinge

- [dindj] = dinginess.

dingey

- ['di¤gi] n малка (гумена) лодка.

dinghy

- ['di¤gi] n малка (гумена) лодка.

dinginess

- ['dindjinis] n износеност; замърсеност; опърпаност; мрачен/мръсен/мизерен вид.

dingle

- ['di¤l] n тесен горист дол.

dingo

- ['di¤gou] n зоол. динго.

dingus

- ['di¤gъs] = thingummy.

dingy

- ['dindji] a 1. мръсен; кален; опушен; тьмен, мрачен, неприветлив; 2. опърпан, одрипавял; . опетнен, съмнителен (за репутация). [di¤gi] = dingey.

dining-car

- ['daini¤,ka:] n вагон-ресторант.

dining-hall

- ['daini¤,ho:l] = hall 2.

dining-room

- ['daini¤,rum] n трапезария, столова.

dinky

- ['di¤ki] a 1. спретнат; финичък; 2. ам. дребен, незначителен.

dinner

- ['dinъ] n 1. обед, вечеря; банкет; to have ~ обядвам, вечерям; to have s.o. in to ~ имам гост на вечеря; 2. таблдот, общо меню.

dinner dress

- ['dinъ'dres] n официална рокля.

dinner-jacket

- ['dinъ'djaekit] n смокинг.

dinner-party

- ['dinъ,pa:ti] n (официален) обед/вечеря; гости на обед/вечеря.

dinner-wagon

- ['dinъwaegъn] n масичка за сервиране; бюфет.

dinnerless

- ['dinъlis] а необядвал, невечерял; to go ~ минавам/оставам без обед/вечеря.

dinnerware

- ['dinъwЁъ] n ам. сервиз за хранене.

dinosaur

- ['dainъso:] n динозавър.

dint

- [dint] n (вдлъбнатина/следа от) удар; by ~ of по силата на, посредством. [dint] v оставям следа/вдлъбнатина с удар; набивам със сила.

diocesan

- [daiъ'si:zъn] I. а епархиален; II. п епископ.

diocese

- ['daiъsis] n епархия.

dionysiac

- [daiъ'niziaek] a 1. мит. Дионисиев 2. разгулен.

dionysian

- [daiъ'niziъn] a 1. мит. Дионисиев 2. разгулен.

diopter

- [dai'optъ] n диоптър.

dioptre

- [dai'optъ] n диоптър.

dip

- [dip] v (-pp-) 1. топвaм (се), потопявам (се); 2. тех. галванизирам (метал); боядисвам (плат и пр.); потапям (овце) в дезинфекционен разтвор; лея (свещи); щавя (кожи); . греба, загребвам, черпя (up, out of, from); . наклонявам (се), навеждам (се); спускам (се); to ~ the headlights авт. намалявам фаровете; to ~ a flag свалям знаме, отдавам салют чрез сваляне на знаме; 5. намалявам, спадам (за цени); 6. клоня към залез; 7. геол. полягам, залягам; 8. разг. затруднявам материално; 9. давам в заложна къща; правя ипотека на; 10. преглеждам/прочитам отгоре-отгоре (into); to ~ into o.'s pockets/funds/resources харча/похарчвам пари, "бръквам се"; to ~ in(to) the gravy ам. sl. присвоявам държавни пари, "бъркам в меда". [dip] n l. потапяне, топване; кратко плуване; to take a ~ in the sea топвам се в морето; 2. течност, разтвор (за дезинфекция); топене (на овце) в дезинфекционен разтвор; боя; . загребано количество; . (лоена) свещ; 5. физ. ъгъл на наклоняване на магнитната стрелка; 6. наклон; хлътване; падина; 7. салют със сваляне на знамената; 8. рядък соc; 9. sl. джебчия; 10. спадане/намаление на цените.

diphtheria

- [dif'Ґiъriъ] n мед. дифтерит.

diphtherial

- [dif'Ґiъriъl] а мед. дифтериен.

diphtheric

- [dif'Ґerik] а мед. дифтериен.

diphthong

- ['difҐo¤] n фон. двугласна, дифтонг.

diphthongal

- [dif'Ґo¤gl] а фон. с характер на двугласна.

diphthongization

- [,difҐo¤gai'zeishn] n фон. дифтонгизация.

diphthongize

- ['difҐo¤gaiz] v фон. дифтонги(зи)рам (се).

diploma

- [dip'loumъ] n 1. диплома, свидетелство; 2. грамота; харта; ~ mill ам. висше учебно заведение без държавен контрол и с минимални академически изисквания. [dip'loumъ] v дипломирам, давам диплома/свидетелство на.

diplomacy

- [di'ploumъsi] n 1. дипломация; 2. ловкост, такт, дипломация.

diplomat

- ['diplъmaet] n дипломат (и прен.).

diplomatic

- [,diplъ'maetik] a 1. дипломатически; 2. дипломатичен, тактичен; . палеографски; . текстуален, буквален, точен.

diplomatics

- [,diplъ'maetiks] n pl с гл. в sing 1. дипломатическо изкуство; 2. дипломатика.

diplomatist

- [di'ploumъtist] n 1. = diplomat; 2. специалист по дипломатика.

diplomatize

- [di'ploumъtaiz] v 1. водя дипломатически преговори; действувам като дипломат; 2. постъпвам дипломатично/тактично.

dipolar

- [dai'poulъ] n физ. двуполюсен.

dipolarize

- [dai'poulъraiz] v физ. намагнетизирам.

dipper

- ['dipъ] n 1. човек, който топи/натопява; 2. черпак; кофа на багер; . зоол. име на различни гмуркащи се птици; гмурец (Podiceps); . разг. (ана)баптист; 5. геол. разсед; 6. астр. the (Great, Big) D. Голямата мечка; the Little D. Малката мечка.

dippy

- ['dipi] а смахнат.

dipso

- ['dipsou] = dipsomaniac.

dipsomania

- [,dipsou'meiniъ] n мед. алкохолизъм, дипсомания.

dipsomaniac

- [,dipsou'meiniaek] n мед. алкохолик, човек, страдащ от дипсомания.

diptera

- ['diptъrъ] n pl зоол. двукрили.

diptich

- ['diptik] n изк. диптих.

dire

- [daiъ] a 1. ужасен, страшен, потресаващ; 2. краен; бедствен; . злокобен.

direct

- [di'rekt] v 1. ръководя, управлявам; организирам; дирижирам (оркестьр и пр.); режисирам, поставям; командувам; 2. отправям, насочвам (to, towards); . упътвам, посочвам (някому) пътя (to, towards); . заповядвам, нареждам; давам инструкции; 5. адресирам (писмо и пр.). [di'rekt] а 1. пряк, непосредствен; прав; ~ hit воен. пряко попадение; ~ interest личен/непосредствен интерес; ~ taxation пряко облагане; 2. пълен, диаметрален (за контраст); . прям, откровен; недвусмислен, категоричен; . ел. постоянен (за ток); 5. грам. пряк (за допьлнение); ~ method директна метода на обучение; ~ action преки действия (стачки, демонстрации); ~ labour наемане на работници без помощта на посредник/предприемач; ~ quotation буквален цитат; ~ primary ам. пол. предизборно събрание, на което се избират кандидати чрез пряко гласуване (не чрез делегати).

direction

- [di'rekshn] n 1. посока, направление, насока (и прен.); sense of ~ способност за ориентиране; in the ~ of в посока на, към; 2. ръководство, управление; регулиране; режисиране, режисура; дирижиране, диригентство; . обик. рl нареждане, инструкция, заповед; указание, упътване, наставление; stage ~ театр. (авторска) ремарка; . адрес (на писмо и пр.); ~ of labour (задължително) прехвърляне на работна ръка от една облаcт в друга.

direction finder

- [di'rekshn'faindъ] n 1. радиопеленгатор; 2. антена на радиопеленгатор.

directional

- [di'rekshъnъl] а 1. който показва посока; ~ wireless радиогониометрия; ~ aerial насочена антена; 2. ръководен (за комитет и пр.).

directive

- [di'rektiv] I. а направляващ, напътствуващ; ръководещ, ръководен; II. п директива.

directly

- [di'rektli] adv 1. (на)право (за посока); 2. пряко (за начин); . точно, съвсем; . веднага, незабавно, ей сега. [di'rektli] cj разг. щом (като).

director

- [di'rektъ] n 1. директор; ръководител; управител; цьрк. духовен ръководител/съветник; ~ of studies научен ръководител; 2. диригент; капелмайстор; ~ of (operatic) chorus репетитор (в опера); . театр., кино режисьор; директор на продукция; . тех. бусола; 5. мат. директриса.

directorate

- [di'rektъrit] n 1. дирекция, управление; 2. ист. D. Директория.

directorial

- [direk'to:riъl] а директорски.

directorship

- [di'rektъship] n директорство.

directory

- [di'rektъri] I. а ръководен; с указания; II. n 1. ръководство; ам. управителен съвет; 2. наръчник, справочник, (телефонен) указател; . ист. D. Директория; . цьрк. (книга с) наставления за литургия.

directress

- [di'rektris] n директорка.

directrix

- [di'rektriks] n (pl -trices [-trisiz]) 1. директорка; 2. мат. директриса.

dirge

- [dъ:dj] n погребална песен.

dirigible

- ['diridjъbl] I. a направляем; II. n дирижабъл, въздушен кораб.

dirk

- [dъ:k] n кортик. [dъ:k] v промушвам с кортик.

dirt

- [dъ:t] n 1. мръсотия, нечистотия, смет, боклук (и прен.); изпражнения; кал; кир; to show the ~ лесно се цапам (за плат и пр..); ~ waggon ам. кола за смет; 2. пръст, земя, почва; ~ floor пръстен под; ~ road черен път; . мин. златоносен пясък/пласт; скaлна/рудна маса; . мръсни думи/приказки, цинизми; порнография; 5. злословия, злобни клюки; to dish the ~ ам. sl. злословя, пускам клюки/сплетни; to fling ~ about злословя; to throw ~ at s.o. петня/ очерням някого; yellow ~ sl. злато; as cheap as ~ без пари, много евтин; to treat s.o. like ~ унижавам някого; to do s.o. ~ правя някому мръсен номер/мръсно/кал; ~ farmer ам. беден фермер; ~ poor крайно беден. [dъ:t] v мърся, намърсявам.

dirt-cheap

- ['dъ:t'tshi:p] а. adv разг. много евтин(о), без пари.

dirtiness

- ['dъ:tinis] n 1. нечистотия, мръсотия; 2. неприличен/нецензурен език; . низост, подлост, мръсотия.

dirty

- ['dъ:ti] а 1. мръсен, нечист, изцапан; изкалян; замърсен (и за рана); 2. бурен, лош, мръсен (за време); . мръсен, нецензурен, неприличен; . мръсен, низък, подъл, нечестен, долен; презрителен; злобен; to play s.o. a ~ trick, to play a ~ trick on s.o., to do/play the ~ on s.o. изигравам някому мръсен номер, правя някому мръсно/кал/мръсен номер; 5. с голяма радиоактивност (за бомба); 6. дрезгав, дразнещ (за звук); ~ work 1) мошеничество; 2) груба/черна работа; ~ money 1) нечестно спечелени пари; 2) заплащане за тежък труд. ['dъ:ti] v 1. мърся (се), изцапвам (се), омърсявам (се), замърсявам (се); 2. очерням, петня.

disability

- [,disъ'biliti] n 1. неспособност, безсилие; немощ; 2. недъгавост, инвалидност; physical ~ недъг; ~ pension инвалидна пенсия; . юр. неправоспособност; . неудобство, несгода.

disable

- [dis'eibl] v 1. правя неспособен/негоден (s.o. from doing s.th. някого да направи нещо); осакатявам; 2. воен. изваждам от строя/от действие; . юр. лишавам от права.

disabled

- [dis'eibld] а неспособен, негоден; осакатен; изваден от строя; ~ soldier военноинвалид; ~ worker трудов инвалид.

disablement

- [dis'eiblmъnt] n инвалидност, нетрудоспособност; изваждане от строя.

disabuse

- [,disъ'bju:z] v изваждам от заблуждение, отварям (някому) очите.

disaccord

- [,disъ'ko:d] n разногласие; разединение. [,disъ'ko:d] v не съм съгласен (with); не се съгласувам.

disaccustom

- [,disъ'k§stъm] v отвиквам, отучвам (s.o. to s.th., to/from doing s.th. някого от нещо, да прави нещо).

disadvantage

- [,disъd'va:ntidj] n 1. неудобство; пречка; неизгодно/неблагоприятно положение; недостатьк; at a ~ в неизгодно положение; at/to ~ в неблагоприятна светлина; 2. вреда, ущърб; загуба; at a ~ на загуба. [,disъd'va:ntidj] v поставям (някого) в неизгодно положение.

disadvantaged

- [,disъd'va:ntidjd] а лишен от (културни, обществени и др.) преимущества; непривилегирован.

disadvantageous

- [,disъd'va:ntidjъs] а неизгоден, неблагоприятен.

disaffect

- [,disъ'fect] v отчуждавам; предизвиквам недоволство/неприязън (to, towards, with).

disaffected

- [,disъ'fektid] а недоволен; неприязнен; зле настроен; непокорен, въстанал.

disaffectedness

- [,disъ'fektidnis] n недоволство; неприязън; дух на непокорство.

disaffection

- [,disъ'fekshn] n недоволство; неприязън; дух на непокорство.

disafforest

- [disъ'forist] n 1. юр. лишавам (земя) от привилегиите на залесена площ; 2. обезлесявам.

disagree

- [,disъ'gri:] v 1. не съвпадам, различавам се, в разрез съм (with); 2. не съм съгласен; карам се, не се погаждам/разбирам (with); . действувам зле, не понасям (някому), разстройвам; this climate/food ~s with me този климат/храна не ми понася.

disagreeable

- [,disъ'gri:ъbl] I. а неприятен, противен, неприветлив, намусен; II. п рl неприятности.

disagreement

- [,disъ'gri:mъnt] n 1. разногласие, несъгласие; несьответствие; to be in ~ with не съм на същото мнение с, не споделям мнението на; 2. кавга, спор, препирня; недоразумение.

disallow

- [,disъ'lau] v 1. отхвърлям, не приемам; 2. забранявам.

disannul

- [,disъ'n§l] v анулирам.

disappear

- [,disъ'piъ] v изчезвам; губя ce, изгубвам се.

disappearance

- [,disъ'piъrъns] n изчезване.

disappoint

- [,disъ'point] v 1. разочаровам; to be ~ed in/with s.o. разочарован съм от някого; to be ~ ed of s.th. не получавам нещо (очаквано), нещо ми се изплъзва; 2. обърквам, разстройвам, осуетявам.

disappointing

- [,disъ'pointi¤] а който разочарова/не отговаря на очакванията; how ~ ! какво разочарование! колко жалко!

disappointment

- [,disъ'pointmъnt] n 1. разочарование; 2. неуспех, лош късмет.

disapprobation

- [,disaepro'beishn] n неодобрение.

disapproval

- [,disъ'pru:vъl] n неодобрение.

disapprove

- [,disъ'pru:v] v не одобрявам, не харесвам, осъждам, порицавам, против съм (и с of); to ~ of s.o. doing s.th. не одобрявам това, че някой върши нещо.

disapprovingly

- [,disъ'pru:vi¤li] adv неодобрително.

disarm

- [dis'a:m] v 1. обезоръжавам; разоръжавам (се); 2. прен. обезоръжавам, подкупвам.

disarmament

- [dis'a:mъmъnt] n разоръжение, разоръжаване.

disarming

- [dis'a:mi¤] а прен. обезоръжаващ, подкупващ.

disarrange

- [disъ'reindj] v разбърквам, разтурвам; разбутвам; разчорлям.

disarrangement

- [disъ'reindjmъnt] n разбъркване, объркване; бъркотия, безредие.

disarray

- [disъ'rei] n безредие, бъркотия, безпорядък; in ~ 1) неглиже; 2) разхвърлян; в безпорядък. [disъ'rei] v книж. 1. разбутвам, разреждам; обръщам в бягство (войска); 2. ост. събличам.

disarticulate

- [,disa:'tikjuleit] v разрязвам (по ставите); разглобявам, демонтирам.

disassemble

- [,disъ'sembl] v демонтирам, разглобявам.

disassociate

- [,disъ'soushieit] v отделям, разделям (from).

disaster

- [di'za:stъ] n бедствие, нещастие; злополука, катастрофа; беда, зло; гибел; to head for ~ отивам/ вървя към гибел; to court ~ играя си с огъня, предизвиквам съдбата; ~ area (тежко) пострадал район.

disastrous

- [di'za:strъs] а бедствен, гибелен, пагубен, катастрофален.

disavow

- [,disъ'vau] v отказвам се/отричам се от; дезавуирам.

disavowal

- [,disъ'vauъl] n отхвърляне, отричане; дезавуиране.

disband

- [dis'baend] v 1. разпускам; разформировам; 2. разпръскваме се; разотиваме се; разтурвам се.

disbar

- [dis'ba:] v юр. лишавам от адвокатски права.

disbarment

- [dis'ba:mъnt] n юр. лишаване от адвокатски права.

disbelief

- ['disbi'li:f] n липса на вяра; отказ да се повярва нещо; to stare in ~ не мога да повярвам/отказвам да вярвам на очите си.

disbelieve

- ['disbi'li:v] v не вярвам (и с in).

disbench

- [dis'bentsh] v лишавам от съдийско звание.

disburden

- [dis'bъ:dn] v разтоварвам (и прен.); облекчавам; to ~ o.s./o.'s heart to s.o. изливам/изказвам си мъката на/пред някого.

disbursal

- [dis'bъ:sl] = disbursement.

disburse

- [dis'bъ:s] v изплащам; изразходвам.

disbursement

- [dis'bъ:smъnt] n (из)плащане, изразходване; pl разходи.

disc

- [disk] n 1. диск, кръг; 2. тех. шайба; . сп. диск; . грамофонна плоча; 5. бот. кръгла/плоска част на цвят; ~ harrow дисков култиватор; slipped ~ мед. дискова херния. [disk] v 1. обработвам с дисков култиватор; 2. правя грамофонен запис.

disc jockey

- ['disk'djoki] n конферансие на програма от забавна музика, дисководещ (ськр. D. J.).

discant

- [] = descant.

discard

- [dis'ka:d] v 1. изоставям; захвърлям; отказвам се от; 2. уволнявам, съкращавам; . карти чистя. ['diska:d] n 1. захвърляне, изоставяне; отказване (от нещо); in ~ вън от употреба, изхвърлен; 2. карти изчистена карта; чистене; . отпадъчни вещи, отпадъци; . отхвърлен кандидат.

discern

- [di'sъ:n] v различавам, разпознавам; забелязвам, съзирам.

discernible

- [di'sъ:nъbl] a видим, забележим; доловим.

discerning

- [di'sъ:ni¤] а 1. разсъдлив, разумен; проницателен, прозорлив; проникновен; 2. изискан, тьнък (за вкус).

discernment

- [dis'sъ:nmъnt] n 1. различаване, разпознаване; разбиране; проницателност, прозорливост; вникване; проникновение; 2. вкус.

discharge

- [dis'tsha:dj] v 1. разтоварвам; свалям (пьтници); стр. разтоварвам, разпределям тежестта; 2. ел. изпразвам; . стрелям, изстрелвам; пускам (стрела и пр.); гръмвам, давам изстрел; . изпускам, изхвърлям, отделям, излъчвам (топлина, светлина, лава, гной и пр.); секретирам; имам/давам дебит (за извор и пр.); 5. уволнявам (и воен.); освобождавам от воeнна служба; отстранявам; изписвам (от болница); 6. юр. освобождавам (от отговорност); пускам (от затвора); оправдавам; освобождавам от задължение (of); реабилитирам; 7. (из)плащам, ликвидирам (дьлг); изпълнявам (дьлг и пр.); 8. пускам боя (за плат и пр.). ['distsha:dj] n 1. разтоварване; 2. изстрел, залп; . ел. изпразване; . изтичане, оттичане, стичане; отток, дебит (на вода); мед. (отделяне на) гной; секрет; ~ pipe отводна тръба; 5. уволняване, уволнение (и воен.); характеристика на уволнен човек/ войник; демобилизация; изписване (от болница); honourable ~ уволнение със запазване на почетните знаци; dishonourable ~ уволнение с лишаване от почетните знаци; ~ note воен. уволнителен билет; 6. освобождаване от отговорност, оправдаване; пускане (от затвора); 7. изплащане, ликвидиране (на дьлг); изпълнение (на служба, дьлг); 8. текст. обезцветяване (на тькани); 9. арх. разпределение на тежестта.

discharger

- [dis'tsha:djъ] n 1. разтоварач; уред за разтоварване; 2. ел. изпразнител; lightning ~ гръмоотвод; . водосточна тръба.

disciple

- [di'saipl] n ученик, последовател.

disciplinarian

- [,disipli'nЁъriъn] n човек, който умее дa поддържа дисциплина; поддръжник на строга дисциплина.

disciplinary

- ['disiplinъri] а дисциплинарен.

discipline

- ['disiplin] n 1. дисциплина, ред; spit and polish ~ воен. сурова дисциплина; 2. наказание; цьрк. бичуване на плътта; . дисциплина, отрасъл на науката; . прен. школа. ['disiplin] v 1. дисциплинирам; обучавам; възпитавам; дресирам; 2. наказвам; цьрк. бичувам.

disclaim

- [dis'kleim] n 1. юр. отказвам се от (право на нещо); 2. отричам (се), отхвърлям (отговорност и пр.).

disclaimer

- [dis'kleimъ] n 1. юр. отказване от права; 2. отричане, отхвърляне; опровержение.

disclose

- [dis'klouz] v откривам, разкривам, издавам, показвам.

disclosure

- [dis'kloujъ] n разкритие; изнамиране, откриване; издаванe (на тайна и пр.); разкриване (на чувства); изказване (на мисли и пр.).

discolour

- [dis'k§lъ] v обезцветявам (се); изменям цвета на; потьмнявам; губя/изменям си цвета.

discolouration

- [dis,k§lъ'reishn] n обезцветяване, потъмняване.

discomfit

- [dis'k§mfit] v обърквам/разтурям плановете на; обърквам, смущавам.

discomfiture

- [dis'k§mfitshъ] n объркване, смущение, неудобство; осустяване на планове.

discomforf

- [dis'k§mfъt] n 1. неудобство, притеснение; неудобно/стеснително положение; 2. неразположение; слаба болка.

discomfort

- [dis'k§mfъt] v причинявам неудобство на; притеснявам; безпокоя, смущавам, тревожа.

discompose

- [,diskъm'pouz] v безпокоя, смущавам, тревожа.

discomposure

- [,diskъm'poujъ] n безпокойство, смущение, тревога.

disconcert

- [,diskъn'sъ:t] v разстройвам, обърквам, дезорганизирам; смущавам, карам да загуби присьствие на духа.

disconcerted

- [,diskъn'sъ:tid] а смутен, объркан.

disconcerting

- [,diskъn'sъ:ti¤] а объркващ, смущаващ, затрудняващ, неудобен.

disconnect

- [,diskъ'nekt] v 1. разединявам, разделям, отделям, деля (with, from); 2. ел. изключвам; to ~ a telephone прекъсвам телефонна линия.

disconnected

- [,diskъ'nektid] а 1. откъснат, изолиран; тех. изключен; 2. несвързан (за стил, разказ).

disconnectedness

- [,diskъ'nektidnis] n несвързаност.

disconnection

- [diskъ'nekshn] n разединяване, отделяне; разглобяване; ел. изключване.

disconnexion

- [diskъ'nekshn] n разединяване, отделяне; разглобяване; ел. изключване.

disconsolate

- [dis'konsъlit] а неутешим; печален, тъжен.

discontent

- [,diskъn'tent] n 1. недоволство; негодувание; брожение; неодобрение; 2. ост. недоволник. [,diskъn'tent] а недоволен. [,diskъn'tent] v предизвиквам/пораждам недоволство у.

discontented

- [,diskъn'tentid] а недоволен, незадоволен (with).

discontentedly

- [,diskъn'tentidli] adv с недоволство/досада, недоволно.

discontentedness

- [,diskъn'tentidnis] n недоволство; неодобрение; незадоволеност, неудовлетвореност.

discontentment

- [,diskъn'tentmъnt] n недоволство; неодобрение; незадоволеност, неудовлетвореност.

discontinuance

- [,diskъn'tinjuъns] n прекъсване, прекратяване (и на дело); спиране, преустановяване.

discontinue

- [,diskъn'tinju:] v прекратявам (и дело), прекъсвам, преустановявам; спирам, преставам; преустановявам издаването на (вестник и пр.).

discontinuity

- [,diskъnti'njuiti] n прекъсване; несвързаност, непоследователност.

discontinuous

- [,diskъn'tinjuъs] а несвързан, с прекъсвания; редуващ се; непостоянен.

discophile

- ['diskъfail] n събирач/колекционер на грамофонни плочи.

discord

- ['disko:d] n 1. несъгласие, разногласие, разединение, раздор; civil ~ смутове, безредици; 2. муз. дисонанс, дисониращ акорд; . шум, врява. [dis'ko:d] v 1. не се съгласувам/съчетавам/съгласявам, в разрез съм (with); 2. звуча фалшиво, не хармонирам, дразня слуха.

discordance

- [dis'ko:dъns] n 1. несьответствие, несъгласуваност, дисхармония; 2. муз. дисонанс.

discordancy

- [dis'ko:dъnsi] n 1. несьответствие, несъгласуваност, дисхармония; 2. муз. дисонанс.

discordant

- [dis'ko:dъnt] а 1. несъгласен, противоречив; несъгласуван; 2. муз. нехармоничен, дисонантен; фалшив, неприятен; ~ note дисонанс (и прен.).

discotheque

- ['diskъtek] n дискотека (заведение).

discount

- ['diskaunt] n 1. тьрг. отбив от цена, шконто; at a ~ с намаление; обезценен; който не се търси, малоценен; излишен; 2. тьрг. рабат; ~ house магазин за преоценени стоки. [dis'kaunt] v 1. правя отбив от, отбивам, дисконтирам; 2. обезценявам, понижавам; . отнасям се скептично към (разказ), не вярвам на; не вземам под внимание, оставям настрана; омаловажавам; . имам предвид (нещо), предвиждам.

discountable

- [dis'kauntъbl] a 1. тьрг. сконтируем; 2. който не е твърде за вярване/не може да се вземе за чиста монета.

discountenance

- [dis'kauntъnъns] v 1. не одобрявам; обезсърчавам; не гледам благосклонно на; 2. смущавам, засрамвам. [dis'kauntъnъns] n неодобрение.

discourage

- [dis'k§ridj] v 1. обезсърчавам, обезкуражавам; 2. раздумвам, разубеждавам (from); отблъсквам, спирам; попречвам на; не одобрявам.

discouragement

- [dis'k§ridjmъnt] n 1. обезкуражаване, обезсърчаване; 2. неодобрение.

discouraging

- [dis'k§ridji¤] а обезкуражителен, обезсърчителен.

discourse

- ['disko:s] n 1. лекция, доклад; проповед; 2. беседа, разговор. ['disko:s] v 1. говоря, чета доклад, държа реч; проповядвам (on, upon); 2. беседвам, разговарям.

discourteous

- [dis'kъ:tjъs] а неучтив.

discourtesy

- [dis'kъ:tisi] n неучтивост.

discover

- [dis'k§vъ] v 1. откривам; намирам; разкривам; 2. разбирам, схващам, виждам.

discovery

- [dis'k§vъri] n 1. откриване, откритие; voyage of ~ изследователско пътешествие; 2. театр. развръзка.

discredit

- [dis'kredit] n 1. дискредитиране; загуба на доверие; to bring ~ on s.o., to bring s.o. into ~ дискредитирам някого; 2. съмнение; to throw ~ (on, upon) поставям под съмнение; to know something/nothing to s.o.'s ~ знам нещо/не знам нищо лошо за някого/което говори зле за някого. [dis'kredit] v 1. не вярвам, съмнявам се в, поставям под съмнение; 2. злепоставям, компрометирам, дискредитирам; позоря.

discreditable

- [dis'kreditъbl] а недостоен, позорен; непочтен.

discreet

- [dis'kri:t] а благоразумен, внимателен, предпазлив, сдържан; дискретен.

discrepancy

- [dis'krepъnsi] n несьответствие; несъгласие; противоречие.

discrepant

- [dis'krepъnt] а различен (from); противоречив, несъотвeтствуващ.

discrete

- [dis'kri:t] а 1. отделен, несвързан; съставен от отделни части; 2. фил. абстрактен, отвлечен; . мед., бот. обособен; разнороден.

discretion

- [dis'kreshn] n 1. благоразумие, предпазливост; ~ is the better part of valour не е благоразумно да се излагаш на излишни рискове; age/years of ~ възраст, на която човек се счита отговорен за действията си, зрялост; 2. свобода на действие, лична преценка/усмотрение; it is within my ~ to свободен съм да; at your ~ по ваше усмотрение/преценка; to surrender at ~ предавам се безусловно, капитулирам; . различие.

discretionary

- [dis'kreshъnъri] а предоставен на нечие усмотрение.

discriminate

- [dis'krimineit] v 1. различавам (from); разграничавам, правя разлика (between); преценявам; 2. отнасям се различно, правя разлика; to ~ in favour of покровителствувам; to ~ against отнасям се зле/несправедливо към. [dis'kriminъt] а разумен (за действие).

discriminating

- [dis'krimineiti¤] a 1. проницателен, вещ; изтънчен (за вкус); 2. отличителен (за белег и пр.); . диференциален; . дискриминиращ; ~ practices (случаи на) дискриминация.

discrimination

- [dis,krimi'neishn] n 1. разграничение (between... and); 2. разум, благоразумие, здрава мисъл; точна преценка; man of ~ здравомислещ човек; . дискриминация; . изтънченост (на вкуса).

discriminative

- [dis'krimineitiv] = discriminating.

discriminatory

- [dis'krimineitъri] = discriminating.

discrown

- [dis'kraun] v детронирам, свалям от престола.

discursive

- [dis'kъ:siv] a 1. безсистемен, несвързан; който минава от тема на тема; 2. дедуктивен; аналитичен.

discursiveness

- [dis'kъ:sivnis] n безсистемност; несвързаноcт.

discus

- ['diskъs] n сп. диск.

discuss

- [dis'k§s] v 1. разисквам, обсъждам; 2. разг. ям, изяждам, пия, изпивам, нагъвам.

discussible

- [dis'k§sъbl] а който може да се разисква/ обсъжда.

discussion

- [dis'k§shn] n 1. разискване, обсъждане, дискусия, дебати; разговор; to come up for ~ бивам поставен на разискване; the question under ~ разискваният въпрос; 2. преговори.

disdain

- [dis'dein] v презирам; считам под достойнството си (с ger или inf). [dis'dein] n презрение; пренебрежение; надменност.

disdainful

- [dis'deinful] а пренебрежителен; презрителен; надменен.

disease

- [di'zi:z] n болеcт (и прен.); заболяване, страдание; болестно състояние.

diseased

- [di'zi:zd] а болен; болезнен.

diseconomy

- [,disi'konъmi] n (фактор за) увеличение на разходите.

disembark

- [disim'ba:k] v дебаркирам.

disembarkation

- [,disemba:'keishn] n дебаркиране.

disembarrass

- [,disim'baerъs] v изваждам от затруднение, освобождавам от грижи; облекчавам.

disembodied

- [,disim'bodid] а безплътен, нематериален.

disembodiment

- [,disim'bodimъnt] n 1. обезплътяване; 2. воен. разформироване (на войски).

disembody

- [,disim'bodi] v 1. обезплътявам; 2. воен. разформировам (войски).

disembogue

- [,disim'boug] v вливам се, втичам се (into); изливам, изпущам; излизам от проток/канал (за кораб).

disembowel

- [,disim'bauъl] v изтърбушвам, изкормям.

disenchant

- [,disin'tsha:nt] v 1. освобождавам от/развалям магия; 2. разочаровам; лишавам от илюзии.

disenchantment

- [,disin'tsha:ntmъnt] n 1. разваляне на магия; 2. разочарование.

disencumber

- [,disin'k§mbъ] v 1. освобождавам (of, from); разтоварвам, облекчавам; 2. юр. освобождавам от ипотека.

disendow

- [,disin'dau] v лишавам от дарения.

disendowment

- [,disin'daumъnt] n отчуждаване/конфискуване на църковни имоти.

disenfranchise

- [,disin'fraentshaiz] = disfranchise.

disengage

- [,disin'geidj] v 1. освобождавам (се) (from); развързвам, разединявам; изключвам; 2. воен. оттеглям (войски), оттеглям се.

disengaged

- [,disin'geidjd] а 1. свободен, незает (за човек); 2. свободен, празен (за стол и пр.).

disengagement

- [,disin'geidjmъnt] n 1. освобождение, освобождаване; свобода (от задължения); свободно времe; 2. оттегляне; . непринуденост; . разваляне на годеж; 5. хим. отделяне (на реакционните продукти).

disentangle

- [,disin'tae¤gl] v 1. размотавам (се), оправям (се); 2. разнищвам, разкривам (и тайна); . освобождавам, измъквам (от затруднение и пр.).

disentanglement

- [,disin'tae¤glmъnt] n 1. размотаване, оправяне; 2. освобождаване; . разнищване, разкриване (на тайна).

disenthral

- [,disin'Ґro:l] v освобождавам от робство.

disenthrall

- [,disin'Ґro:l] v освобождавам от робство.

disentitle

- [,disin'taitl] v лишавам от право/титла.

disentomb

- [,disin'tu:m] v изваждам/изкопавам от гроба.

disentrain

- [,disin'trein] v свалям/слизам от влак.

disequilibrium

- [,disi:kwi'libriъm] n липса на равновесие.

disestablish

- [,disis'taeblish] v отделям (цьрква от дьржавата).

disesteem

- [,disis'ti:m] n неодобрение; лоша слава. [,disis'ti:m] v не одобрявам; не ценя, не уважавам.

diseur

- [di'zъ:] n фр. (ж. р. diseuse [di'zъ:z]) 1. конферансие; домакин на предаване; 2. рецитатор.

disfavour

- [dis'feivъ] n 1. немилост; to be in ~ with s.o. в немилост съм пред/гледан съм зле от някого; 2. неодобрение. [dis'feivъ] v не одобрявам, гледам с лошо око на.

disfeature

- [dis'fi:tshъ] n обезобразявам.

disfiguration

- [dis,figju'reishn] n обезобразяване; недостатък.

disfigure

- [dis'figъ] v обезобразявам; загрозявам.

disfigured

- [dis'figъd] а обезобразен; загрозен; развален.

disfigurement

- [dis'figъmъnt] n 1. обезобразяване, загрозяване, петно; 2. физически недостатък.

disforest

- [dis'forist] v обезлесявам.

disfranchise

- [dis'fraentshaiz] v лишавам от избирателни/ граждански права.

disfranchisement

- [dis'fraentshizmъnt] n лишаване от избирателни/граждански права.

disfrock

- [dis'frok] v разпопвам.

disgorge

- [dis'go:dj] v 1. повръщам; изхвърлям; 2. изливам (се), вливам (се); . принуден съм да дам/ върна.

disgrace

- [dis'greis] n 1. немилост; to fall into ~ with s.o. изпадам в немилост пред някого; 2. позор, безчестие, срам; to bring ~ on опозорявам. [dis'greis] v 1. понижавам; унижавам; разжалвам, деградирам; 2. позоря, опозорявам, безчестя, посрамявам.

disgraceful

- [dis'greisful] а позорен, срамен; безчестен; безобразен.

disgruntled

- [dis'gr§ntld] а недоволен, раздразнен; прен. кисел; комуто е крив светът.

disguise

- [dis'gaiz] v 1. преобличам, дегизирам, маскирам; 2. прикривам; there is no disguising the fact that не може да се прикрие фактът, че. [dis'gaiz] n 1. маскиране, дегизиране, дегизация; in ~ предрешен, маскиран, дегизиран; 2. маска (и прен.); преструване, преструвка.

disgust

- [dis'g§st] n отвращение, възмущение; погнуса (at, for); in ~ погнусен, отвратен, възмутен; to hold s.th. in ~ отвращавам се от нещо; to my ~ за мое възмущение. [dis'g§st] v отвращавам, погнусявам; възмущавам; вдъхвам отвращение/погнуса; to be ~ed at/with/by възмутен/отвратен съм от.

disgusting

- [dis'g§sti¤] а отвратителен, гнусен, гаден, противен; възмутителен.

dish

- [dish] n 1. паница, чиния, блюдо (за сервиране); съд; 2. ястие, ядене, гозба, блюдо; made ~ ястие, приготвено от няколко продукта; . падина, долчинка; вдлъбнатост; . фот. вана, легенче; 5. рад. вдлъбната антена за микровълни; 6. разг. готино гадже, мацка; 7. sl. нещо, което се нрави някому; that's his ~ точно това обича той, той е по тази част. [dish] v 1. сервирам (и прен.) ( и с out, up.); 2. изкорубвам (се), огъвам (се) навътре, вгъвам (се); . разстройвам, провалям; измамвам; I am ~ed свършено е с мен; to ~ o.s. насаждам се на пачи яйца, хубаво се нареждам; dish out sl. раздавам небрежно/безразборно; dish up 1) = dish 1; 2) представям в съблазнителен вид.

dish-washer

- ['dishwoshъ] n 1. мияч на съдове; 2. машина за миене на съдове; . зоол. стърчиопашка (Motacilla).

dish-water

- ['dishwotъ] n помия.

dishabille

- [disa'bi:l] n неглиже, домашна дреха; in ~ неглиже, разхвърлян, недокаран.

disharmonious

- [,disha:'mouniъs] а 1. нехармоничен; 2. несъгласен, разногласен; различен.

disharmonize

- [dis'ha:mъnaiz] v внасям дисхармония/разногласие/раздор.

disharmony

- [dis'ha:mъni] n дисхармония (и прен.); разногласие.

dishcloth

- ['dishkloҐ] n парцал за миене на чинии.

dishcloth gourd

- ['dishkloҐ'guъd] n бот. луфа (Luffa).

dishearten

- [dis'ha:tъn] v обезсърчавам, обезкуражавам, обезверявам; загубвам кураж/самоувереност.

disheartening

- [dis'ha:tъni¤] а обезсърчителен, отчайващ.

disheartenment

- [dis'ha:tъnmъnt] n обезсърченост, обезнадежденост, униние.

dishevel

- [di'shevl] v разчорлям, разрошвам.

dishevelled

- [di'shevъld] a 1. разчорлен, разрошен; 2. раздърпан, размъкнат (за човек).

dishmat

- ['dishmaet] n подложка за чиния.

dishonest

- [dis'onist] а 1. нечестен, непочтен; мошенически, измамнически; 2. небрежен, недобросъвестен (за работа).

dishonesty

- [dis'onisti] n нечестност, непочтеност; мошеничество, измама; piece of ~ нечестна постъпка/проява.

dishonour

- [dis'onъ] n 1. безчестие, позор, срам; to bring ~ on опозорявам, петня, посрамявам; 2. обида, афронт; . тьрг. отказ да се плати (чек и пр.). [dis'onъ] v 1. безчестя, опозорявам; 2. обиждам, унижавам; . тьрг. не изплащам, отказвам плащане (на чек и пр.); не устоявам на (задьлжение).

dishonourable

- [dis'onъrъbl] а нечестен, непочтен; подъл, долен, позорен.

dishrag

- ['dishraeg] = dishcloth.

dishy

- ['dishi] n привлекателен, хубавичък.

disillusion

- [,disi'lu:jn] v разочаровам; отварям очите на. [,disi'lu:jъn] n разочарование, обезверяване.

disincentive

- [,disin'sentiv] I. п възпиращ фактор, "спирачка"; II. а възпиращ.

disinclination

- [,disi¤kli'neishn] n нежелание, неохота.

disincline

- [,disi¤'klain] v отнемам желанието на; отклонявам.

disinclined

- [,disi¤'klaind] а несклонен, без охота (for).

disinfect

- [disin'fekt] v дезинфекцирам, обеззаразявам.

disinfectant

- [,disin'fektъnt] I. а обеззаразяващ, дезинфекционен; II. п обеззаразяващо/дезинфекционно средство.

disinfection

- [,disin'fekshn] n дезинфекция, обеззаразяване.

disinfest

- [,disin'fest] v очиствам от вредни насекоми/ гризачи и пр.

disinflation

- [,disin'fleishn] n ик. борба с инфлацията, без да се стига до дефлация.

disinformation

- [,disinfъ'meishn] n дезинформация.

disingenuous

- [,disin'djenjuъs] а неискрен, хитьр, лукав; прикрит, потаен.

disingenuousness

- [,disin'djenjuъsnis] n неискреност, хитрина, лукавство; прикритост.

disinherit

- [,disin'herit] v обезнаследявам, лишавам от наследство.

disinheritance

- [,disin'heritъns] n обезнаследяване, лишаване от наследство.

disinsection

- [,disin'sekshn] n дезинсекция.

disinsectization

- [,disinsektъ'zeishn] n дезинсекция.

disintegrate

- [dis'intъgreit] v разпадам се; разлагам (се) (и прен.); разделям на съставни части, раздробявам; дезинтегрирам.

disintegration

- [,disintъ'greishn] n разпадане, разлагане (и прен.); раздробяване; дезинтеграция.

disinter

- [,disin'tъ:] v 1. изкопавам, изравям (от гроб и пр.); 2. откривам, разкривам (факти и пр.).

disinterest

- [dis'intъrest] n незаинтересованост, липса на интерес, безразличие.

disinterested

- [dis'intъrestid] а 1. безкористен; 2. незаинтересован, безразличен, който не проявява интерес.

disinterestedness

- [dis'intъrestidnis] n 1. безкористност; 2. незаинтересованост, безразличие; липса на интерес.

disinterment

- [,disin'tъ:mъnt] n 1. изкопаване, изравяне; 2. откриване, разкриване.

disjoin

- [dis'djoin] v разединявам (се), отделям (се), откъсвам (се).

disjoint

- [dis'djoint] v 1. разглобявам; разчленявам; 2. изкълчвам, размествам; . обърквам, разстройвам.

disjointed

- [dis'djointid] а 1. разглобен; разчленен; 2. изкълчен, разместен; . несвързан, непоследователен, нелогичен.

disjunctive

- [dis'dj§¤ktiv] I. a 1. грам. разделителен, противопоставящ; 2. фил. дизюнктивен; П. п грам. разделителен съюз.

disk

- [] = disc.

dislike

- [dis'laik] v не харесвам, не обичам (to do, doing да правя). [dis'laik] n неприязън, омраза, антипатия (to, of, for); to take/conceive a ~ to/for намразвам, става ми неприятен/антипатичен; to have a strong ~ of не мога да търпя/понасям.

disload

- [dis'loud] v разтоварвам.

dislocate

- ['dislъkeit] v 1. изкълчвам; измествам; 2. тех. разглобявам; . геол. размествам (пластове); . прен. обърквам, разстройвам, дезорганизирам; разпокъсвам (империя и пр.).

dislocation

- [,dislъ'keishn] n 1. изкълчване; изместване; 2. тех. разглобяване; . геол. разместване (на пластове); . прен. объркване, разстройване, дезорганизация.

dislodge

- [dis'lodj] v 1. изтиквам, измъквам, изкарвам (from); 2. откъртвам, отмествам.

disloyal

- [dis'loiъl] а 1. неверен, нелоялен; 2. предателски, вероломен.

disloyalty

- [dis'loiъlti] n предателство, вероломство.

dismal

- ['dizmъl] а 1. мрачен, тъмен, неприветлив; тъжен, унил, загрижен; 2. разг. слабоват, некадърен; ~ Jimmy черногледец, непоправим песимист. ['dizmъl] n 1. ам. блатиста местност; 2. мрачен/неприветлив човек; . рl меланхолия, униние, мрачно настроение.

dismantle

- [dis'maentl] v 1. оголвам (of); изпразвам; събарям, разрушавам; демонтирам; разглобявам; to ~ a room/a house изпразвам стая/къща от мебелите; 2. мор. свалям такелажа на; . воен. махам отбранителните съоръжения на.

dismantlement

- [dis'maentlmъnt] n оголване; изпразване; събаряне, разрушаване; демонтиране, разглобяване.

dismast

- [dis'ma:st] v мор. събарям/свалям мачтите на.

dismay

- ['dis'mei] v поразявам, смайвам; ужасявам; уплашвам, разтревожвам, обезсърчавам. ['dis'mei] n страх, тревога, смут; ужас; to strike s.o. with ~ поразявам/ужасявам някого; in ~ ужасен, втрещен.

dismember

- [dis'membъ] v отрязвам крайниците на; насичам; осакатявам; раз(по)късвам (и прен.); нарязвам на парчета (пиле и пр.).

dismemberment

- [dis'membъmъnt] n насичане; осакатяване; раз(по)късване (и прен.).

dismiss

- [dis'mis] v 1. изпращам, отпращам; разрешавам (някому) да се оттегли; 2. уволнявам, освобождавам от длъжност (за несправяне с работата); to be ~ed (from) the service воен. бивам уволнен от войската (и за провинение); . разпускам, разтурвам (парламент); воен. разпускам (строй); пускам (затворник и пр.); ~! воен. свободно! . пропъждам, отмахвам (мисьл), преставам да мисля за; изоставям (тема); let us ~ the subject да не говорим повече по този въпрос; 5. юр. отхвърлям (иск), прекратявам (дело).

dismissal

- [dis'misl] n 1. уволнение; разжалване; 2. юр. отхвърляне (на иск), прекратяване (на дело), оправдаване (на обвиняем); . разпускане, разтурване (на парламент); with an air of ~ с вид, който показва, че въпросът е приключен.

dismissible

- [dis'misibl] а който може да бъде уволнен.

dismissive

- [dis'misiv] а 1. игнориращ; 2. презрителен.

dismount

- [dis'maunt] v 1. слизам (от кон, колело и пр.); 2. свалям (някого) от кон; свалям (нещо закачено); демонтирам, разглобявам; to ~ a gun свалям оръдие от лафет.

dismountable

- [dis'mauntъbl] а разглобяем.

disobedience

- [,disъ'bi:diъns] n непослушание, неподчинение, непокорство.

disobedient

- [,disъ'bi:diъnt] а непослушен, непокорен.

disobey

- [,disъ'bei] v не се подчинявам/покорявам на, не слушам; нарушавам, престъпвам (закон); не изпълнявам (нареждане).

disoblige

- [,disъ'blaidj] v не се съобразявам с/не зачитам нечии желания; държа се нелюбезно/неучтиво; дразня, раздразням, правя някому напук.

disobliging

- [,disъ'blaidji¤] а неуслужлив, неучтив.

disorder

- [dis'o:dъ] n 1. безредие, безпорядък, бъркотия; 2. безредици, смутове, вълнения; . мед. смущение, разстройство. [dis'o:dъ] v 1. разбърквам; 2. всявам/внасям смут (в), разстройвам; . мед. разстройвам, повреждам, смущавам.

disordered

- [dis'o:ded] а 1. разбъркан, разхвърлян; 2. разстроен; . разчорлен.

disorderliness

- [dis'o:dъlinis] n 1. безредие, безпорядък; 2. юр. нарушение на обществения ред, непристойно поведение.

disorderly

- [dis'o:dъli] а 1. безреден, разхвърлян; 2. непокорен; размирен; неморален, непорядъчен, непристоен, разпуснат, разюздан; ~ conduct юр. нарушение на обществения ред (и добрите нрави); to charge s.o. for being drunk and ~ юр. подвеждам някого за нарушение на обществения ред в нетрезво състояние; ~ house публичен дом; място, където се играе комар.

disorganization

- [dis,o:gъnai'zeishn] n дезорганизация, безпорядък, разстройство.

disorganize

- [dis'o:gъnaiz] v дезорганизирам, разстройвам; to become ~d дезорганизирам се.

disorient

- [dis'o:riъnt] v дезориентирам, заблуждавам, обърквам.

disorientate

- [dis'o:riъnteit] v дезориентирам, заблуждавам, обърквам.

disorientation

- [dis,o:rien'teishn] n дезориентация, объркване, забърканост.

disown

- [dis'oun] v отричам се/отказвам се от, не признавам, дезавуирам.

disparage

- [dis'paeridj] v 1. говоря с пренебрежение за, омаловажавам; 2. очерням; унижавам.

disparagement

- [dis'paeridjmъnt] n 1. подценяване, пренебрежително отношение; 2. очерняне; срам, безчестие, позор.

disparaging

- [dis'paeridji¤] а пренебрежителен, презрителен; comparison ~ to сравнение, което не е в полза на.

disparate

- ['dispъrъt] а коренно различен; несравним, несъизмерим.

disparity

- [dis'paeriti] n несьответствие; несъразмерност, неравенство.

dispassionate

- [dis'paeshъnъt] а 1. спокоен, безстрастен, хладнокръвен; трезв; 2. безпристрастен, непредубеден.

dispatch

- [dis'paetsh] v 1. (из)пращам, отправям; отпращам; 2. извършвам/изпълнявам бързо, справям се с; . убивам, ликвидирам, пращам на оня свят; . разг. изяждам бързо. [dis'paetsh] n 1. изпращане, отпращане; 2. телеграма, депеша; официално съобщение, комюнике; . бързина, експедитивност; . убиване, ликвидиране.

dispatch-box

- [dis'paetsh,boks] n куриерска чанта/куфар.

dispatch-case

- [dis'paetsh,keis] n куриерска чанта/куфар.

dispatch-rider

- [dis'paesh,raidъ] n воен. куриер.

dispatcher

- [dis'paetshъ] n 1. експедитор; 2. диспечер.

dispel

- [dis'pel] v (-ll-) прогонвам, пропъждам, разсейвам (мисли, мрак и пр.).

dispensable

- [dis'pensъbl] а неналожителен, незадължителен, без който може да се мине; който може да бъде смекчен в даден случай (за закон).

dispensary

- [dis'pensъri] n диспансер; амбулатория; аптечен пункт.

dispensation

- [dispen'seishn] n 1. раздаване, разпределяне; 2. освобождаване (от задьлжение); ряд. милост; . юр. раздаване (на правосьдие); цьрк. разрешение (за брак); . съдба, божия повеля; закон; ~ of providence изпитание; повеля на съдбата; 5. религиозна система, вероизповедание; 6. ~ with минаване без, лишаване от.

dispensator

- ['dispъnseitъ] n 1. разпределител; 2. уредник, администратор; разпоредител.

dispense

- [dis'pens] v 1. раздавам; разпределям; 2. освобождавам (from); уволнявам; бракувам; . приготвям (и раздавам) лекарства; to ~ a prescription изпълнявам рецепта; . to ~ with минавам без; освобождавам се от; правя излишен; machinery ~s with a lot of labour машините заместват/освобождават работна ръка.

dispenser

- [dis'pensъ] n 1. фармацевт, аптекар; 2. човек/ прибор, който раздава/разпределя.

dispensing chemist

- [dis'pensi¤ 'kemist] n фармацевт, аптекар.

dispensing department

- [dis'pensi¤ di'pa:tmъnt] n аптечен отдел (в универсален магазин).

dispeople

- [dis'pi:pl] v обезлюдявам.

dispersal

- [dis'pъ:sl] n разсейване; разпръскване; разпиляване.

disperse

- [dis'pъ:s] v 1. разпилявам (се), разпрьсквам (се); разсейвам (се) (и физ.); 2. разтурям (сьбрание и пр.); принуждавам да се разотидат.

dispersedly

- [dis'pъ:sidli] adv разпокъсано; един по един.

dispersion

- [dis'pъ:shn] n 1. разпръскване; разпиляване; 2. физ., воен. разсейване; дисперсия; ~ error воен. отклонение поради разсейване; . разпрьснатост, разпиляност; . the D. еврейската диаспора.

dispersive

- [dis'pъ:siv] а 1. който разпръсква/разпилява/ разсейва, разсейващ; 2. хим. диспергиращ, разсейващ.

dispirit

- [dis'pirit] v обезкуражавам, обезсърчавам.

dispiritedly

- [dis'piritidli] adv обезсърчено, унило.

dispiriting

- [dis'piriti¤] а обезсърчителен, отчайващ.

displace

- [dis'pleis] v 1. измествам, заемам мястото на, замествам; сменявам; уволнявам; 2. премествам, отмествам; . изселвам, изгонвам (от родината и пр.); . имам водоизместимост (за кораб); ~d shares обезсилени акции; ~d person разселено лице, бежанец; човек без родина.

displaceable

- [dis'pleisъbl] а подвижен; заместим.

displacement

- [dis'pleismъnt] n 1. преместване, отместване; изместване; 2. водоизместимост; ~ light, light ~ водоизместимост без товар; load ~, ~ loaded водоизместимост при пълен товар; . тех. литраж; . псих. несъзнателно изместване/прехвърляне на чувство/импулс.

displant

- [dis'pla:nt] v изравям; разсаждам.

display

- [dis'plei] v 1. показвам, излагам, изкарвам на показ; to ~ a notice поставям/залепвам обява; 2. характеризирам, показвам какъв е, демонстрирам; показвам, проявявам (качества); . парадирам с; . печ. отделям с едър шрифт. [dis'plei] n 1. излагане, показ; изложба; fine ~ of fat cattle чудесен угоен добитък; air ~ парад на военновъздушните войски; 2. проява (на смелост и пр.); . парадиране, демонстриране, афиширане; ~ of finery труфила; to be fond of ~ обичам да парадирам; to make a ~ of o.'s feelings афиширам чувствата си; . печ. отделяне с едър шрифт; 5. тех. монитор (и ~ device).

display type

- [dis'plei'taip] n печ. едър шрифт.

displayed

- [dis'pleid] a 1. разгънат; разперен; 2. печ. напечатан с едър шрифт; . хер. с разперени криле.

displease

- [dis'pli:z] v 1. не се харесвам на, не съм приятен/по вкуса на; не задоволявам; to be ~d at/by s.th. недоволен съм от нещо; to be ~d with/by s.o. недоволен съм от някого; 2. сърдя, разсърдвам; дразня, раздразвам; ядосвам, навличам си гнева на (някого).

displeasing

- [dis'pli:zi¤] а неприятен, противен.

displeasure

- [dis'plejъ] n неудоволствие; недоволство; неодобрение; досада; гняв; to take ~ обиждам се.

disport

- [dis'po:t] v развличам се, забавлявам се, играя (и ~ o.s.). [dis'po:t] n забавление, забава, игра.

disposable

- [dis'pouzъbl] а наличен, разполагаем, свободен; оставен на разположение; за еднократна употреба.

disposal

- [dis'pouzъl] n 1. разположение, разпореждане; to be at the ~ of на разположение/в помощ/услуга съм на; the means at my ~ средствата, с които разполагам; to have entire ~ of разполагам напълно свободно с; 2. воен. разположение; разполагане, диспозиция; разгъване; строй; . продаване, пласиране; прехвърляне; for ~ за продан; . премахване, отстраняване; освобождаване; изхвърляне; ~ of a question решаване/ликвидиране на въпрос; ~ of litter изхвърляне/прибиране на смет.

dispose

- [dis'pouz] v 1. разполагам, разпореждам; man proposes, God ~s човек предполага, господ разполага; 2. предразполагам (to); (в pass) разположен/ склонен съм; well/kindly ~d to добре разположен към; . подреждам, нареждам; . to ~ of 1) отървавам се от, ликвидирам; убивам; 2) пласирам, продавам; ) уреждам; ) справям се с; 5) изяждам; to ~ of s.th. by will завещавам нещо; goods easily ~d of стоки с добър пласмент.

disposition

- [,dispъ'zishn] n 1. разположение; групиране; воен. диспозиция; 2. pl приготовления; мерки; . разпореждане, власт; контрол; to have in o.'s ~ имам на свое разпореждане, раэпореждам се с; . нрав, характер; well-oiled ~ разг. общителен/лек характер; 5. склонност, наклонност, предразположение; there was a general ~ to remain всички бяха склонни да останат; 6. уреждане, ликвидиране (на вьпрос).

dispossess

- [,dispъ'zes] v 1. юр. лишавам от собственост/право на владение; 2. изхвърлям, изгонвам, изселвам.

dispossession

- [,dispъ'zeshn] n 1. лишаване от собственост/право на владение; 2. изселване.

dispraise

- [dis'preiz] v 1. подценявам, говоря пренебрежително за; 2. порицавам. [dis'preiz] n 1. подценяване; пренебрежение; 2. порицание, неодобрение.

disproof

- [dis'pru:f] n опровержение.

disproportion

- [,disprъ'po:shn] n несъразмерност, непропорционалност, несьответствие. [,disprъ'po:shn] v правя несъразмерен/непропорционален.

disproportional

- [,disprъ'po:shъnl] а несъразмерен, непропорционален, несьответен; прекомерен.

disproportionate

- [,disprъ'po:shъnet] а несъразмерен, непропорционален, несьответен; прекомерен.

disprovable

- [dis'pru:vъbl] а опровержим, оборим.

disprove

- [dis'pru:v] v опровергавам, оборвам.

disputable

- [dis'pju:tъbl] а спорен, оспорим, съмнителен, несигурен.

disputant

- [dis'pju:tъnt] n спореща страна, участник в спор.

disputation

- [,dispju'teishn] n 1. спор; прение, дебат, полемика; 2. разискване, обсъждане.

dispute

- [dis'pju:t] v 1. споря, полемизирам (with/against s.o., on/about s.th.); оспорвам; препирам се, карам се; 2. разисквам, разглеждам, обсъждам; . съпротивлявам се на, боря се за/против; to ~ every inch of ground отстоявам всяка педя земя. [dis'pju:t] n 1. диспут, дебати, полемика, прения; 2. обсъждане, разискване; beyond/past/without ~ неоспорим; the matter in ~ разискваният въпрос; ~ at law юр. тъжба; . спор, пререкание; препиране; кавга, караница; конфликт.

disqualification

- [dis,kwolifi'keishn] n 1. дисквалификация, лишаване от права (from); 2. не(при)годност (for); юр. неправоспособност; причина за лишаване от право; . пречка.

disqualify

- [dis'kwolifai] v 1. правя негоден/неспособен (for); юр. обявявам за негоден/неспособен, лишавам от права (from); 2. сп. дисквалифицирам, отстранявам от игра; авт. лишавам от право да шофира.

disquiet

- [dis'kwaiъt] v безпокоя, тревожа, вълнувам. [dis'kwaiъt] n безпокойство, тревога, вълнение.

disquieting

- [dis'kwaiъti¤] а тревожен, обезпокоителен.

disquietude

- [dis'kwaiitju:d] n безпокойство, тревога.

disquisition

- [,diskwi'zishъn] n дисертация; трактат; слово, беседа (on).

disquisitional

- [,diskwi'zishъnъl] а изследователски; подробен.

disrate

- [dis'reit] v воен. понижавам, деградирам.

disregard

- [,disri'ga:d] v не обръщам внимание на, игнорирам; пренебрегвам; не зачитам. [,disri'ga:d] n пренебрежение, незачитане, игнориране; равнодушие (of, for).

disrelish

- [dis'relish] v не обичам, мразя, отвращавам се от. [dis'relish] n неодобрение; отвращение.

disremember

- [,disri'membъ] v не помня, забравям.

disrepair

- [,disri'pЁъ] n неизправност, лошо състояние, занемареност; in ~ развален, неизправен, занемарен.

disreputable

- [dis'repjutъbl] а 1. с лоша слава/репутация; дискредитиран; непочтен; 2. опърпан, овехтял.

disrepute

- [,disri'pju:t] n лоша слава/репутация/име; to be in ~ компрометиран съм; to fall into ~ компрометирам се, дискредитирам се, спечелвам си лоша слава.

disrespect

- [,disris'pekt] n неуважение, незачитание; непочтителност, неучтивост.

disrespectful

- [,disris'pektful] а непочтителен, неучтив.

disrobe

- [dis'roub] v събличам (се).

disrupt

- [dis'r§pt] v 1. разрушавам, разстройвам, разкъсвам; разтурвам; 2. подривам (власт и пр.); разтурвам, разстройвам (сьбрание, сьюз и пр.).

disrupter

- [dis'r§ptъ] n рушител.

disruption

- [dis'r§pshn] n 1. разрушение; разрив; разцепление, разкол; разтуряне, разваляне; 2. геол. разпадане, дезинтеграция; . ел. пробив.

disruptive

- [dis'r§ptiv] а 1. разрушителен; разкъсващ; ~ explosives воен. бризантни експлозиви; 2. подривен, рушителен; . ел. пробивен; ~ strength пробивна якост/здравина.

dissatisfaction

- ['dis,saetis'faekshn] n недоволство.

dissatisfactory

- ['dis,saetis'faektъri] а незадоволителен, неудовлетворителен.

dissatisfied

- [dis'saetisfaid] а недоволен (with).

dissatisfy

- [dis'saetisfai] v не задоволявам, не удовлетворявам.

dissave

- [dis'seiv] v тегля от спестяванията си за текущи разходи.

dissect

- [di'sekt] v 1. разрязвам, правя дисекция, анатомизирам; 2. анализирам, изследвам критически; ~ed map/picture карта/картина мозаика.

dissecting-room

- [di'sekti¤,rum] n дисекционна зала.

dissection

- [di'sekshъn] n 1. разрязване, дисекция; 2. анализ.

disseise

- [dis'si:z] v юр. отнемам собственост/право на владение (особ. незаконно).

disseisin

- [dis'si:zin] n юр. лишаване от/отнемане на собственост (особ. незаконно).

disseize

- [dis'si:z] v юр. отнемам собственост/право на владение (особ. незаконно).

disseizin

- [dis'si:zin] n юр. лишаване от/отнемане на собственост (особ. незаконно).

dissemble

- [di'sembl] v 1. скривам, прикривам; 2. преструвам се, лицемеря.

dissembler

- [di'semblъ] n лицемер, двуличник.

disseminate

- [di'semineit] v 1. разхвърлям, разпрьсквам (семена и пр.); 2. разпространявам (учение и пр.); сея, предизвиквам (недоволство и пр.); разнасям (болести и пр.); ~d sclerosis мед. дисеминирана склероза.

dissemination

- [di,semi'neishn] n 1. разхвърляне, разпръскване; 2. разпространяване, разнасяне.

dissension

- [di'senshn] n разногласие, несъгласие; спор, препирня; раздор.

dissent

- [di'sent] v 1. не се съгласявам, не съм съгласен (from); отклонявам се; ~ing vote глас против; 2. цьрк. отстъпвам от възгледите на установената църква, ставам сектант. [di'sent] n 1. несъгласие, разногласие; 2. сектантство, разкол.

dissenter

- [di'sentъ] n 1. дисидент, сектант; 2. противник; недоволник, опозиционно настроен човек.

dissentient

- [di'senshъnt] а несъгласен, неодобряващ, на противно мнение; without a ~ vote единодушно. [di'senshъnt] n противник; човек, който е на противно мнение.

dissention

- [] = dissension.

dissentious

- [di'senshъs] а склонен към кавги.

dissepiment

- [di'sepimъnt] n бот., зоол. тънка стена/преграда.

dissertation

- [disъ'teishn] n дисертация; трактат.

disserve

- [dis'sъ:v] v правя лоша услуга/навреждам на.

disservice

- [dis'sъ:vis] n вреда, ущърб; лоша услуга, зло.

dissever

- [dis'sevъ] v разделям, отделям, разединявам.

disseverance

- [dis'sevъrъns] n разделяне, отделяне, разединяване.

dissidence

- ['disidъns] n разногласие, несъгласие; различие; разкол; дисидентство.

dissident

- ['disidъnt] I. а несъгласен, който е на противно мнение; II. п разколник, отцепник, схизматик, отстъпник; дисидент.

dissimilar

- [di'similъ] а различен, нееднакъв, несходен (to).

dissimilarity

- [disimi'laeriti] n несходство, различие.

dissimilate

- [di'simileit] v ез. дисимилирам.

dissimilation

- [,disimi'leishn] n ез. дисимилация.

dissimilitude

- [,disi'militju:d] n несходство, различие.

dissimulate

- [di'simjuleit] v преструвам се, лицемеря; симулирам.

dissimulation

- [di,simju'leishn] n преструвка, лицемерие, притворство; симулация.

dissimulator

- [di'simjuleitъ] n преструван; лицемер; симулант.

dissipate

- ['disipeit] v 1. разсейвам (се), разпръсквам (се), разнасям (облаци и пр.); 2. прахосвам, разпилявам, пропилявам; . водя празен/разгулен живот; . изчезвам, изгубвам се.

dissipated

- ['disipeitid] а безпътен, разгулен, разпуснат; ~ man гуляйджия; прахосник.

dissipation

- [disi'peishъn] n 1. разсейване, разпръсване, разнасяне (на облаци и пр.); 2. развлечение, разнообразие; . прахосване, прахосничество, разточителство; . разпуснатост, разгулност; 5. разсеяност, разсеяно внимание.

dissipative

- ['disipeitiv] а 1. разпръскващ; разпиляващ; 2. прахоснически, разточителен.

dissociable

- [di'soushiъbl] a 1. разделим, разединим; 2. несъвпадащ, несъответствуващ. [di'soushъbl] а необщителен, недружелюбен.

dissocial

- [di'soushъl] а необщителен; егоистичен.

dissociate

- [di'soushieit] v 1. разединявам, отделям, разделям, откъсвам, отлъчвам (from); to ~ o.s. from a question дезинтересирам се от някой въпрос; 2. хим. разпадам се, разлагам се; . псих. водя до дисоциация.

dissociation

- [di,soushi'eishn] n 1. разединение, разделяне; 2. разграничаване; . хим. разпадане, разлагане; ~ constant дисоциационна константа; . псих. дисоциация.

dissociative

- [di'soushiъtiv] а разединителен, отделящ.

dissolubility

- [di,solju'biliti] n 1. разтворимост; 2. юр. разтрогваемост, унищожимост (на брак, договор и пр.).

dissoluble

- [di'soljubl] а 1. разтворим; 2. юр. който може да бъде разтрогнат/анулиран/унищожен.

dissolute

- ['disъlju:t] а разпуснат, безпътен, развратен.

dissolution

- [,disъ'lju:shn] n 1. разтваряне, стопяване; 2. разпадане, разлагане; . юр. унищожаване, отменяне, анулиране, разтрогване; . разпускане, закриване, разтурване; разформироване (на парламент и пр.); 5. разпадане (на дьржава); 6. край, смърт.

dissolvable

- [di'zolvъbl] а 1. разложим на съставни части; 2. разтворим; . = dissoluble 2.

dissolve

- [di'zolv] v 1. разтварям (се), разтопявам (се), топя (се); dissolving agent хим. разтворител; ~d in tears залян в сълзи; 2. разпускам, закривам (сьбрание и пр.); . юр. разтрогвам, анулирам; . изчезвам постепенно, загубвам се; 5. разлагам. [di'zolv] n кино преливане на един кадър в друг; постепенно изчезване на образ.

dissolvent

- [di'zolvъnt] I. а разтварящ; II. n разтворител.

dissonance

- ['disъnъns] n 1. муз. дисонанс, дисхармония, неблагозвучие; 2. несъответствие, несходство, различие.

dissonant

- ['disъnъnt] а 1. муз. дисонантен, нехармоничен, неблагозвучен; 2. противоречив, сблъскващ се (за интереси и пр.).

dissuade

- [di'sweid] v разубеждавам, раздумвам (s.o. from doing s.th. някого да прави нещо).

dissuasion

- [di'sweijn] n разубеждаване, раздумване.

dissuasive

- [di'sweisiv] а разубеждаващ.

dissylable

- ['di'silъbl] n двусрична дума.

dissyllabic

- ['disi'laebik] а двусричен.

dissymetric

- [,disi'metrik] a 1. несиметричен, асиметричен; 2. огледалносиметричен.

dissymetry

- [di'simitri] n 1. несиметричност, асиметричност; 2. обратно сходство.

distaff

- [,dista:f] n 1. хурка; 2. женска работа; . attr майчин, женски; on the ~ line по женска/майчина линия (за родство).

distal

- ['distъl] а отдалечен от центъра, краен, периферен.

distance

- ['distъns] n 1. разстояние, отдалеченост, далечина; интервал; дистанция; it is within walking ~ дотам може да се отиде пеш; within two minutes walking ~ на десет минути път пеш; within speaking/hailing ~ докъдето се чува гласът; out of/beyond striking ~ извън обсега на удара; at a ~ далеч; from a ~ издалеч, отдалеч; in the ~ в далечината; it's quite a ~ from here доста далеч e оттук; a good ~ off доста далеч; no ~ at all съвсем близо; to keep o.'s ~ стоя настрана; знам си мястото; to keep s.o. at a (safe) ~ държа някого на почетно разстояние, избягвам близки връзки с някого; 2. резервираност, сдържаност, хладност; надменност; . жив. далечина, фон, перспектива; middle ~ срeден план; . промеждутък, период (от време), интервал; at this ~ of time след толкова време; 5. разлика; 6. ост. раздор; 7. attr от разстояние, далечен; ~ control телеуправление. ['distъns] v 1. задминавам, изпреварвам, оставям зад себе си; 2. раздалечавам, слагам на разстояние един от друг; отдалечавам; правя да изглежда отдалечен; жив. създавам впечатление за далечина.

distant

- ['distъnt] а 1. далечен, отдалечен; two miles ~ на две мили разстояние; ~ likeness далечно сходство/прилика; 2. сдържан, хладен, резервиран; ~ manner резервираност, студенина.

distantly

- ['distъntli] adv 1. (на)далеч; ~ related to далечен роднина на; 2. сдържано, хладно, резервирано.

distaste

- [dis'teist] n отвращение, антипатия, неразположение (for).

distasteful

- [dis'teistful] a 1. неприятен, противен, отблъскващ, отвратителен; 2. отвратен.

distempe

- [dis'tempъ] v боядисвам с туткална боя/темпера.

distemper

- [dis'tempъ] n 1. разстройство, болеcт, неразположение; 2. вет. куча чума; . ост. безредици, вълнения. [dis'tempъ] v (главно в рр) разстройвам, обърквам; ~ed mind душевно разстройство; ~ed fancy болно въображение. [dis'tempъ] n туткална боя; темпера.

distend

- [dis'tend] v разтеглям (се), разширявам (се), раздувам (се).

distensible

- [dis'tensibl] а разширим, разтеглим, еластичен, раздуваем.

distension

- [dis'tenshn] n разширение, разтегляне, раздуване.

distention

- [dis'tenshn] n разширение, разтегляне, раздуване.

distich

- ['distik] n двустишие, дистих.

distil

- [dis'til] v (-ll-) 1. дестилирам; рафинирам; 2. извличам, екстрахирам; . капя; изпущам.

distillate

- ['distilъt] n дестилат.

distillation

- [,disti'leishn] n 1. дестилация; dry/destructive ~ суха дестилация; 2. прен. същина.

distillatory

- [dis'tilъtъri] а дестилационен.

distiller

- [dis'tilъ] n дестилатор (човек, уред).

distillery

- [dis'tilъri] n спиртна фабрика, дестилационна инсталация/фабрика.

distinct

- [dis'ti¤kt] a 1. отделен, различен (from); особен, специален; to keep two things ~ правя разлика между две неща; as ~ from за разлика от; 2. отчетлив, ясен; явен; ясно доловим/очертан; необикновен, забележителен; ~ improvement несьмнено/явно подобрение; ~ honour необикновена чест.

distinction

- [dis'ti¤kshn] n 1. разлика, различие; without ~ без разлика/изключение; without ~ of persons без оглед на лицата; ~ without a difference съвсем малка/изкуствена разлика; 2. отличителна черта, особеност; . издигнатост; елегантност, изисканост; . отличие; poet of ~ именит/виден поет; to gain ~ отличавам се; 5. различаване, отличаване.

distinctive

- [dis'ti¤ktiv] а отличителен, характерен.

distinctiveness

- [dis'ti¤ktivnis] n отличителност, особеност, характерност.

distinctly

- [dis'ti¤ktli] adv 1. ясно, отчетливо; 2. явно, видимо, забележимо, чувствително; . доста.

distinctness

- [dis'ti¤ktnis] n 1. яснота, отчетливост; 2. точност; определеност.

distingue

- [distae¤'gei] a фp. изискан, изящен, фин.

distinguish

- [dis'ti¤gwish] v 1. различавам, отличавам, правя разлика (между); разграничавам; разпознавам; 2. отличавам, правя да изпъкне, изтьквам; to ~ o.s. отличавам се.

distinguishable

- [dis'ti¤gwishъbl] а отличим, различим, забележим, разпознаваем.

distinguished

- [dis'ti¤gwisht] а 1. виден, изтъкнат, бележит, известен; 2. изискан, фин, изящен.

distort

- [dis'to:t] v 1. изопачавам, извращавам; 2. извъртам, изкривявам, разкривявам.

distortedly

- [dis'to:tidli] adv изопачено, извратено.

distortion

- [dis'to:shn] n 1. извращаване, изопачаване; изопачение, извращение; изопаченост, изкривеност; 2. изкривяване, деформация; . рад., тел. дисторция.

distract

- [dis'traekt] v 1. отвличам (внимание и пр.), разсейвам; 2. обърквам; разстройвам, смущавам; подлудявам, влудявам; to drive s.o. ~ed подлудявам/ обърквам някого.

distracted

- [dis'traektid] а обезумял, подлудял; шашнат, объркан.

distracting

- [dis'traekti¤] a 1. отвличащ, разсейващ; 2. подлудяващ; объркващ.

distraction

- [dis'traekshn] n 1. отвличане (на внимание), разсейване; 2. разсеяност; . развлечение, забава; . обърканост, разстроеност; 5. безумие, умопомрачение, лудост; to love s.o. to ~ лудо съм влюбен в някого; to drive s.o. to ~ подлудявам някого.

distractive

- [dis'traektiv] а разсейващ, отвличащ.

distrain

- [dis'trein] v юр. изземвам; запорирам, налагам запор (upon на).

distrainable

- [dis'treinъbl] а юр. подлежащ на изземване/запор.

distrainee

- [distrei'ni:] n юр. лице, на което е иззето имуществото (за изпьлнение на задьлжение).

distrainment

- [dis'treinmъnt] = distraint.

distraint

- [dis'treint] n юр. изземване; запор.

distrait

- [dis'trei] a фp. разсеян; невнимателен.

distraught

- [dis'tro:t] а смутен, объркан; ост. обезумял.

distress

- [dis'tres] n 1. беда, нещастие; бедствие; страдание; ~ signal мор. сигнал за помощ (SOS); ship in ~ кораб в опасност; 2. нужда, нищета; ~ committee благотворителен комитет; . изтощение, умора; . юр. = distraint; ~ merchandise стоки с голямо намаление. [dis'tres] v 1. опечалявам, натъжавам; наскърбявам, причинявам страдание/скръб на; озлочестявам; to ~ o.s. измъчвам се, терзая се; 2. изтощавам, изморявам; . = distrain.

distress-sale

- [dis'tres,seil] n юр. продажба на описани стоки/имущество.

distress-warrant

- [dis'tres,worъnt] n юр. заповед за изземване/запор.

distressed

- [dis'trest] a 1. тъжен; отчаян, изтормозен, измъчен; 2. изпаднал, западнал, обеднял; ~ area район с масова безработица и нисък жизнен уровен.

distressing

- [dis'tresi¤] а печален, тъжен; тежък.

distributable

- [dis'tribjutъbl] а разпределим.

distributary

- [dis'tribjutъri] n ръкав на река.

distribute

- [dis'tribju:t] v 1. разпределям, разделям, раздавам; 2. разпръсквам, разхвърлям; . класифицирам, разпределям; . печ. разпилявам (набор).

distributee

- [distribju:'ti:] n юр. сънаследник.

distributer

- [] = distributor.

distribution

- [,distri'bju:shъn] n 1. разпределение, разпределяне, раздаване; разделяне; 2. разпространение; бройка (продадени вестници и пр.); . печ. разпиляване (на набор в косите).

distributional

- [distri'bju:shъnъl] а разпределителен.

distributive

- [dis'tribjutiv] I. а разпределителен; грам. разделителен; II. п грам. разделително местоимение.

distributor

- [dis'tribjutъ] n 1. тех. разпределител (и на бензинов двигател); 2. пласьор; представител (на фирма и пр.).

district

- ['distrikt] n 1. област, район, околия, окръг, участък; енория; квартал; 2. attr областен, районен, околийски, окръжен, участьков; енорийски; квартален; ~ heating квартално отопление. ['distrikt] v районирам, разделям/разпределям на/по paйони/участъци.

distrust

- [dis'tr§st] n недоверие; подозрение, съмнение. [dis'tr§st] v не вярвам на; подозирам, съмнявам се в.

distrustful

- [dis'tr§stful] а недоверчив, подозрителен; to be ~ of не вярвам на.

disturb

- [dis'tъ:b] v 1. безпокоя, смущавам, тревожа, обезпокоявам; 2. нарушавам (покой, мьлчание, равновесие); . разстройвам, разбърквам, развалям (план и пр.); . местя, премествам, размествам; повреждам.

disturbance

- [dis'tъ:bъns] n 1. смущение, бъркотия, безредие, смут; вълнение; to make/create a ~ нарушавам/смущавам обществения ред; 2. тревога, безпокойство; . юр. нарушение (на права); . неизправност; нередност; 5. геол. дислокация.

disturbed

- [dis'tъ:bd] а емоционално/умствено неуравновесен.

disturber

- [dis'tъ:bъ] n нарушител; смутител.

disturbing

- [dis'tъ:bi¤] а обезпокоителен, тревожен.

disulfide

- [dai's§lfaid] n хим. бисулфид.

disulphide

- [dai's§lfaid] n хим. бисулфид.

disunion

- [dis'ju:niъn] n 1. разделение, разединение; 2. разногласие; раздор.

disunite

- ['disju:'nait] v разделям (се), разединявам (се), отделям (се).

disunity

- [dis'ju:niti] n липса на единство; разногласие; раздор.

disuse

- [dis'ju:s] n 1. излизане от употреба; to come/fall into ~ излизам от употреба, бивам изоставен/бракуван; 2. отвикване. [dis'ju:z] v преставам да употребявам.

disutility

- [,disju:'tiliti] n 1. безполезност; 2. вредност, вреда.

disyllable

- [] = dissyllable.

ditch

- [ditsh] n 1. канавка; ров, яма, изкоп; канал; drainage ~ дренаж; 2. окоп; to die in the last ~ защитавам позиция до последна възможност; боря се докрай/ до последна капка кръв; . sl. море, океан. [ditsh] n 1. копая ров/канал; ограждам с канавки/ровове; 2. хвърлям в канавката; обръщам/вкарвам (кола) в канавката; . aм. карам да дерайлира; изкарвам от релсите; . ав. кацам принудително в морето/океана; 5. sl. отървавам се от; изоставям; опропастявам.

ditch-water

- ['ditshwotъ] n застояла вода.

ditcher

- ['ditshъ] n 1. копач/чистач на канавки и пр.; 2. машина за копаене на канавки и пр.

ditheism

- ['daiҐiizъm] n двубожие; религиозен дуализъм.

dither

- ['diъ] v 1. треперя, треса се (от страх и пр.); 2. колебая се, двоумя се; . пипкам се. ['diъ] n треперене; вълнение; all of a ~ цял разтреперан.

dithery

- ['diъri] а възбуден, нервен, разтрeпсран.

dithyramb

- ['diiraemb] n дитирамб.

dittany

- ['ditъni] n бот. росен (Dictamnus albus).

ditto

- ['ditou] n (ськр. do) 1. горното; същото; 2. pl едноцветен костюм; . разг. копие, дубликат. ['ditou] а такъв, подобен. ['ditou] adv също, подобно; също така/толкова. ['ditou] v 1. повтарям същото; подражавам; 2. копирам, правя дубликати.

ditto marks

- ['ditou'ma:ks] n pl знак, поставен за избягване на повторение.

ditty

- ['diti] n 1. песенчица; 2. кратко стихотворение. ['diti] v композирам музика към (текст).

ditty-bag

- ['ditibaeg] n торбичка/кутийка за дребни принадлежности (на моряк, рибар).

ditty-box

- ['ditiboks] n торбичка/кутийка за дребни принадлежности (на моряк, рибар).

diuresis

- [,daiju:'ri:sis] n мед. диуреза.

diuretic

- [,daiju:'retik] мед. I. а диуретичен; II. п диуретично средство.

diurnal

- [dai'ъ:nъl] а 1. дневен; 2. ежедневен; . бот. който цъфти през деня. [dai'ъ:nъl] n 1. цьрк. часослов; 2. ост. дневник; вестник, ежедневник.

diva

- ['di:vъ] n итал. примадона.

divagate

- ['daivъgeit] v книж. 1. отклонявам се (от тема и пр.); 2. лутам се, блуждая.

divagation

- [,daivъ'geishn] n книж. 1. отклонение (от тема и пр.); 2. лутане, блуждаене.

divalent

- ['dai,veilъnt] а хим. двувалентен.

divan

- [di'vaen] n 1. ист. диван, отомански държавен съвет; 2. заседателна зала; . диван, кушетка, отоманка; . стая за пушене; 5. ориенталска стихосбирка.

divaricate

- [di'vaerikeit] v разклонявам се; разделям се. [di'vaerikъt] а разклонен.

divarication

- [di,vaeri'keishn] n разклоняване; разделяне.

dive

- [daiv] v 1. гмуркам се; хвърлям се; пъхвам се, мушвам се, втурвам се; 2. ав. пикирам; . потапям се (за подводница); . прен. задълбочавам се, прониквам (в тайна и пр.); 5. бръквам, пъхвам/мушвам ръка (into). [daiv] n 1. гмуркане, скок/спускане във вода; 2. ав. пикиране; to take a ~ гмуркам се; to make a ~ for втурвам cе към; . мушване, пъхване; . долнопробна кръчма, вертеп.

dive-bomb

- ['daivbom] v ав. воен. бомбардирам с пикиране.

dive-bomber

- ['daivbomъ] n ав. воен. пикиращ бомбардировач.

diver

- ['daivъ] n 1. водолаз; 2. търсач/ловец на бисери; . зоол. гмурец (Podiceps); птица гмурец; . sl. джебчия.

diverge

- [dai'vъ:dj] v 1. отклонявам се; разклонявам се, отделям се; 2. различавам се.

divergence

- [dai'vъ:djъns] n 1. отклонение; разклонение, разклоняване; 2. мат. дивергенция.

divergency

- [dai'vъ:djъnsi] n 1. отклонение; разклонение, разклоняване; 2. мат. дивергенция.

divergent

- [dai'vъ:djъnt] а 1. отклоняващ се; разклоняващ се; различен; 2. мат. дивергентен.

diverse

- [dai'vъ:s] а 1. различен, друг; 2. разнообразен.

diversify

- [dai'vъ:sifai] v 1. разнообразявам; 2. влагам капитал в различни предприятия; произвеждам различни продукти, разнообразявам продукцията/посевите.

diversion

- [dai'vъ:shn] n 1. отклонение, отклоняване; отбиване; отвод; отвеждане; ~ dam отводнителен бент; 2. отвличане на вниманието, разсейване; развлечение, забавление; . воен. диверсия.

diversity

- [dai'vъ:siti] n 1. разнообразие; разновидност; 2. несходство, различие; . поет. пъстрота.

divert

- [dai'vъ:t] v 1. отклонявам, отвличам (внимание и пр.); to ~ the conversation променям темата на разговор; to ~ s.o.'s thoughts разсейвам нечии мисли; 2. забавлявам, развличам.

diverting

- [dai'vъ:ti¤] а забавен, занимателен.

divertissement

- [divъ:tis'ma:n] n фp. 1. развлечение; 2. муз. дивертименто; . дивертисмент.

divertive

- [dai'vъ:tiv] а забавен, занимателен.

divest

- [dai'vest] v 1. книж. събличам, снимам, смъквам (of); 2. отнемам, лишавам (of).

divestiture

- [dai'vestitshъ] n 1. ряд. събличане; 2. лишаване (от права и пр.), отнемане.

divestment

- [dai'vestmъnt] = divestiture.

dividable

- [di'vaidъbl] = divisible.

divide

- [di'vaid] 1. деля (се), разделям (се); подразделям (се); разклонявам се; разграфявам; градуирам; 20 ~d by 20 делено на ; to ~ out разпределям; 2. споделям (with, among, between); . раздвоявам (се), разединявам (се); ~d family несговорно семейство; house ~d against itself разединен/несговорен дом; to pay s.o. ~d attention слушам някого разсеяно; ~d between раздвоен/люшкан между; . различавам се, не се схождам; opinions are ~d on this subject по този въпрос има различни мнения; 5. парл. гласувам; to ~ the House пристьпвам към гласуване; ~! ~! да се гласува! (и да се прекратят дебатите). [di'vaid] n главно ам. вододел (и прен.); the Great D. ~ смъртта, краят.

divided

- [di'vaidid] a 1. разделен; раздвоен; отделен; ~ highway автострада с широко пространство между двете платна; 2. разграфен; градуиран; . фон. латерален; . бот. дълбоко нарязан (за лист).

dividend

- ['dividend] n 1. фин. дивидент; 2. премия, прибавка; . мат. делимо.

divider

- [di'vaidъ] n 1. това, което/този, който дели; 2. мат. делител.

dividing

- [di'vaidi¤] а разделителен, демаркационен; ~ wall преградна стена.

divination

- [divi'neishn] n 1. гадаене, врачуване; 2. предсказване, пророкуване, предричане; предсказание; прогноза; . предчувствие.

divine

- [di'vain] v 1. предчувствувам, предугаждам, предусещам; 2. гадая, пророкувам, предсказвам, предричам; . предполагам; предвиждам. [di'vain] а 1. божествен; небесен; 2. разг. прекрасен, прелестен, божествен. [di'vain] n богослов, теолог; ост. духовно лице.

diviner

- [di'vainъ] n гадател, ясновидец; water ~ човeк, който открива подпочвена вода/подземни богатства с помощта на лескова пръчка.

diving

- ['daivi¤] n гмуркане; сп. скок във вода.

diving-bell

- ['daivi¤bel] n водолазен звънец; кесон.

diving-board

- ['daivi¤bo:d] n трамплин за скачане във вода.

diving-dress

- ['daivi¤dres] n водолазен костюм; скафандър.

diving-gear

- ['daivi¤giъ] n водолазни принадлежности.

divining-rod

- [di'vaini¤rod] n лескова пръчка за откриване на подпочвена вода/подземни богатства.

divinity

- [di'viniti] n 1. божественост; 2. божество, бог; . богословие, теология.

divisibility

- [di,vizi'biliti] n делимост.

divisible

- [di'vizibl] а делим; разделим.

division

- [di'vijn] n 1. делене, разделяне; разпределение, разпределяне; 2. мат. делене; . преграда; . част; участък; отдел(ение); поделение; 5. окръг; 6. парл. гласуване (чрез разделяне на групи); to come to a ~ гласувам; 7. различие, разногласие, несъгласие; 8. воен. дивизия; 9. раздел, разред; категория (и сп.).

divisional

- [di'vijъnъl] а 1. мат. делителен; дробен; 2. воен. дивизионен; ~ area район на дивизия.

divisive

- [di'vaiziv] а 1. делителен; 2. който причинява разногласие/разкол.

divisor

- [di'vaizъ] n мат. делител.

divorce

- [di'vo:s] n 1. развод; ~ proceedings дело за развод; 2. разделяне, отделяне; отлъчване; разрив. [di'vo:s] v 1. развеждам (се); разтрогвам брака между; 2. разделям, отделям, откъсвам; разлъчвам; conduct quite ~d from o.'s principles поведение, което няма нищо общо с нечии принципи. Џdivorcјe [di'vo:sei] n фр. разведена жена.

divorcement

- [di'vo:smъnt] n 1. разделяне, отделяне, откъсване; разединение; разрив; 2. развеждане, развод.

divulgation

- [,daivъl'geishn] n разгласяване, издаване (на тайна и пр.); разкриване, откриване.

divulge

- [dai'v§ldj] v издавам, изказвам, разкривам, разгласявам.

divulgement

- [dai'v§ldjmъnt] = divulgation.

divulgence

- [dai'v§ldjъns] = divulgation.

divulson

- [dai'v§lshъn] n разкъсване, откъсване; разделяне.

divvy

- ['divi] n sl. дивидент; част, дял, пай. ['divi] v разделям, деля (често с up).

dixie

- ['diksi] n воен., разг. походен готварски съд.

dixieland

- ['diksilaend] n 1. = Dixie; 2. (d.) вид джаз.

dixy

- [] = dixie.

dizzily

- ['dizili] adv шеметно, замайващо.

dizziness

- ['dizinis] n замайване, виене на свят; замаяноcт; зашеметяване.

dizzy

- ['dizi] а 1. замаян, зашеметен; to be ~ вие ми се свят; 2. шеметен, зашеметяващ; . разг. глупав, лекомислен; . разг. краен, удивителен. ['dizi] v 1. зашеметявам, замайвам; 2. смайвам, обърквам.

do

- [du:] v (did [did], done [d§n] л. ед. ч. сег. вр. does [d§z], ост. doth [d§Ґ], doeth ['du:ъҐ]; 2 л. ед. ч. сег. вр. ост. dost [d§st]; 2 л. ед. ч. мин. вр. ост. didst [didst]) 1. правя, върша, извършвам, изпълнявам; занимавам се с; to ~ well/brilliantly at s.th. справям се с/изкарвам нещо добре/блестящо; to ~ o.'s military service служа/изкарвам военната си служба; to ~ o.'s hair правя си косата/прическа, сресвам се; it isn't done това не е прието/позволено, така не бива (да се прави); it's quite commonly done това е нещо обикновено, така правят всички; it's as good as done речено-сторено; все едно, че е направено; дадено; it gives me s.th. to ~ това ми създава занимание, запълва ми времето; what is to be done? какво да се прави? it cannot be done невъзможно е; she did nothing but sleep тя само спеше; what can I ~ for you? с какво мога да ви услужа/да ви бъда полезен? какво обичате? what/how ~ you ~ for bread? как се снабдявате с хляб? I had much to ~ getting him to understand не ми беше лесно да го накарам да разбере; ~ what you wil1... каквото и да правиш...; what is to ~? what is ~ing? какво има/става? 2. причинявам, правя; to ~ s.o. good/harm полезен/вреден съм за някого; . уча; следвам; решавам (задачи); занимавам се с; to ~ o.'s lessons уча си уроците; to ~ medicine/engineering следвам/уча медицина/инженерство; to~ sums решавам задачи; to ~ repairs занимавам се с поправки; . разтребвам, оправям, подреждам, почиствам; боядисвам; мия; измивам; to ~ a room разтребвам/боядисвам стая; to ~ the dishes мия/измивам чиниите; to ~ the flowers подреждам цветята; 5. излежавам (наказание в затвора); 6. развивам (скорост); 7. поставям (пиеса и пр.), играя (роля); правя се на; to ~ a Garbo правя се на Грета Гарбо, държа се като че ли съм Грета Гарбо; to ~ the affable правя се на много любезен; 8. оказвам, отдавам (вж. credit . favour 2, justice, service ); 9. разглеждам, посещавам (град, музей и пр.); 10. готвя, пека; 11. храня, угощавам; to ~ o.s. well угаждам си; they ~ you well at this hotel в този хотел хранят добре; how much ~ they ~ you for? колко ви струва храната? 12. разг. измамвам, изигравам; I'm afraid you've been done страхувам се, че са те измамили/ метнали; to ~ s.o. out of задигам някому, изигравам някого с (дадена сума); to ~ s.o. in the eye, to ~ s.o. brown sl. жестоко измамвам някого; to ~ s.o. out of a job измествам някого от работа; 1. подхождам, подобавам, приличам; this sort of work won't ~ for him този вид работа не e за него; that won't ~, that will never ~ това e немислимо, така не може; will I ~? 1) добре ли съм така? 2) аз мога ли да свърша тази работа? аз подходящ ли съм? that will ~ 1) достатъчно, стига; 2) това е подходящо/удобно, това ще свърши работа; it won't ~ to tell him now не може/не бива да му казваме сега; 1. чувствувам се; карам я; вирея; преуспявам (обик. с наречия); the patient is ~ ing well болният e добре/върви към подобрение; we're ~ing pretty well доста добре сме, добре я караме; he will ~ well (for himself) ще успее (в живота); ще се нареди; ще прокопса; how ~ you ~ здравейте! добър ден! this plant won't ~ in such soil това растение няма да вирее в такава почва; he did well out of the bargain той спечели добри пари от сделката; 15. sl. преследвам съдебно; осъждам; 16. sl. имам полови връзки с; 17. в перфектни форми свършвам; one more question and I am done още един въпрос и свършвам; let's have done with it хайде да оставим това, стига вече по този въпрос; haven't you done eating yet? още ли не сте свършили с яденето? be/have done хайде свършвай! стига! done! готово! съгласен съм! дай ръка! 18. за заместване на друг глагол, за да се избегне повторение - често не се превежда: I replied as others had done отговорих, както бяха сторили и други; he said he would go and he did каза, че ще отиде и отиде; why act as you ~? защо постъпваш така? may I use your telephone? -please, ~ мога ли да използувам телефона ви? да, моля; да, разбира се; 19. като спомагателен глагол в отр. и вьпр. форма и при инверсия - не се превежда : ~ you like fish? обичате ли риба? he didn't see me той не ме видя; don't tell him не му казвай; he didn't tell you, did he? той не ти каза, нали? don't! недей! остави! well ~ I remember the day добре си спомням деня; 20. за усилване наистина, действително; моля (ви се); I did like it наистина ми хареса; ~ sit down моля, седнете; 21. пред гл. в положителна форма, юр., ост. не се превежда : charged that he did threaten to... обвинен в това, че заплашил да...; all the earth doth worship the Lord цялата вселена слави бога; to ~ o.'s thing върша каквото ми e приятно; to ~ or die да победя или да умра, победа или смърт; that's done it това вече препълни чашата, и това на всичко отгоре; nothing ~ing тая няма да я бъде/да стане; няма го майстора, такива да ги нямаме; nothing ~ing under a hundred dollars и дума да не става за по-малко от сто долара; to ~ bed and breakfast предлагам легло и закуска (в хотел и пр.); to ~ o.'s head/nut sl. много съм загрижен/ядосан; do away with премахвам, унищожавам, прен. изкоренявам; to ~ away with o.s. слагам край на живота си; do by отнасям се към/с, третирам; ~ as you would be done by отнасяй се с хората така, както искаш те да се отнасят с тебе; do down sl. измамвам, изльгвам, мятам; do for 1) грижа се за; гледам домакинството на; 2) съсипвам; разг. убивам, очиствам; I'm done for свършено е с мен; another stroke will ~ for him още един удар ще го довърши; ) подхождам/ставам за; подобрявам вида/качеството на; do in 1) sl. убивам, очиствам; 2) разг. измамвам, изигравам, мятам; ) разг. изтощавам, уморявам; пребивам; all done in пребит от умора; do into превеждам (на език); do off снемам, свалям (дреха); do on слагам, обличам; do out почиствам основно (стая и пр.); боядисвам; do over 1) покривам, намазвам (с боя и пр.); 2) преправям; ремонтирам; ) to ~ over again правя/извършвам повторно; ) sl. нападам, набивам; do to/unto отнасям се към; do up 1) подреждам; поправям; подновявам; стягам; to ~ o.s. up натъкмявам се, наконтвам се; to ~ up o.'s face гримирам се; done up to kill разг. многo издокаран; 2) закопчавам (се); завивам, увивам; to ~ up o.'s hair прибирам косата си; ) sl. изтощавам, съсипвам, смазвам; to be done up капнал съм (от умора); do with 1) имам нещо общо с; отнасям се до; 2) в перфектни форми свършвам, спирам; have done with laughter! стига вече смях! I have done with politics не се занимавам вече с/не се бъркам вече в политиката; ) минавам с, задоволявам се с, стига ми (и to make ~ with); I could ~ with a cup of tea с удоволствие бих изпил чаша чай; do without минавам/мога и без. [du:] n (pl dos, do's) 1. нещо, работа; 2. sl. измама, мошеничество; . разг. гости; прием; вечеринка; банкет; събитие; . рl дял, участие; fair dos! ще делим по равно! 5. нареждане, заповед; ~s and dont's правила за държане, позволеното и непозволеното. [dou] n муз. до. [du:] вж. ditto.

do all

- ['du:'o:l] n човек/момче за всичко.

do-good

- ['du:,gud] а наивно филантропски.

do-gooder

- [du:'gu:dъ] n разг. наивен филантроп/реформатор.

do-it-yourself

- ['du:itjo:'self] I. а пригоден за любители (за сглобяване, поправяне на нещо); II. п любителско занимание с поправки/боядисване и пр.; направи си сам.

do-nothing

- ['du:,n§Ґi¤] n 1. безделник, лентяй; 2. attr бездеен, инертен, пасивен.

doable

- ['du:ъbl] а изпълним, извършим, възможен.

doat

- [] = dote.

dobbie

- [] = dobby.

dobbin

- ['dobin] n кон (за работа).

dobby

- ['dobi] n дух, таласъм.

doberman

- ['doubъmъn] n доберман.

doc

- [dok] n разг. доктор.

docile

- ['dousail] a 1. схватлив, възприемчив; 2. податлив на обработка; . послушен, покорен, хрисим.

docility

- [dou'siliti] n 1. схватливост, възприемчивост; 2. податливост; . послушание, покорство, хрисимост.

dock

- [dok] n бот. лапад (Rumex crispus); sour ~ киселец (Rumex acetosa). [dok] n 1. твърдата част на опашка (без космите); 2. подрязана опашка; . подопашен ремък. [dok] v 1. подрязвам (опашка); 2. подрязвам/остригвам ниско (коса); . намалявам, съкращавам, ограничавам; лишавам (of). [dok] n 1. док; пристанищен басейн; пристанище; floating ~ плаващ док; wet/flooding ~ наливен док; dry/graving ~ сух док; loading/unloading ~ пристан за товарене/разтоварване; in ~ 1) в/на док; 2) разг. в болница; на поправка; 2. театр. склад за декори (и scene- ~); . жп. начална/крайна гара. [] v 1. пускам/вкарвам/влизам в док; 2. оборудвам с докове; . жп. прибирам в депо; . скачвам (два космически кораба) в космоса; скачвам се. [] n юр. подсъдима скамейка; prisoner in the ~ подсъдим; ~ brief наемане на адвокат от подсъдимия в самата съдебна зала.

dock-glass

- ['dokgla:s] n голяма винена чаша.

dock-master

- ['dokma:stъ] n началник на док/корабостроителница/пристанище.

dock-piece

- ['dokpi:s] = dock .

dockage

- ['dokidj] n 1. такса за престой в док/пристанище; 2. изкарване на док; . докови/пристанищни съоръжения.

docker

- ['dokъ] n докер, пристанищен работник.

docket

- ['dokit] n 1. aм. юр. списък/регистър на съдебни решения; списък на определените за разглеждане дела; 2. юр. кратко извлечение от присъда/документ, . ам. календарен списък на предстоящи задачи; . квитанция за платено мито; 5. списък, опис; етикет (вьрху пратка, стока). ['dokit] v 1. правя извлечение/опис; давам кратко съдържание на; 2. маркирам, слагам етикет на; . ам. юр. включвам в списька на делата за разглеждане; прен. поставям на дневен ред; вписвам (присьда и пр.).

dockhand

- ['dokhaend] = docker.

dockize

- ['dokaiz] v построявам пристанище; превръщам в докове/пристанища.

dockland

- ['doklaend] n 1. докове, пристанища; 2. квартал край доковете/пристанището.

docksman

- ['doksmъn] (pl -men) = docker.

dockyard

- ['dokja:d] n корабостроителница (особ. за военни кораби).

doctor

- ['doktъ] n 1. лекар, доктор; ам. зъболекар; ветеринарен лекар; woman/lady ~ лекарка; 2. доктор (научна степен); ~'s degree докторат; . разг. човек, който поправя/съветва/скърпва; съветник, консултант; . ост. учен човек; the D.'s of the Church ист. цьрк. църковните отци; 5. sl. корабен готвач; 6. вид изкуствена муха за риболов; 7. тех. спомагателен механизъм; 8. печ. стъргало за чистене мастило от печатарски валяк; 9. подправка (за храна); 10. фалшива монета; 11. хладен морски вятър; 12. вид шери; 1. рl подправени зарове; 1. вид хрущялна риба (Acanthurus); what the ~ ordered разг. нещо полезно, точно това, което ти трябва; you're the ~ разг. ти решаваш/знаеш; ~'s stuff презр. церове, лекарства. ['doktъ] v 1. лекувам, практикувам медицина; to ~ o.s. сам се церя; 2. присъждам докторска титла на; обръщам се (кьм някого) с титлата "доктор"; . поправям; скърпвам набързо; . подправям, фалшифицирам; нагласям.

doctor book

- ['doktъ'buk] n ам. "домашен лекар" (книга).

doctoral

- ['doktъrъl] а докторски.

doctorand

- ['doktъrъnd] n кандидат за докторска титла.

doctorate

- ['doktъrit] n докторат.

doctors' Commons

- ['doktъz 'komъnz] n ист. дружество на юристите цивилисти в Англия.

doctorship

- ['doktъship] n 1. докторат; 2. ученост; . лекарско умение.

doctrinaire

- [doktri'nЁъ] I. а доктринерски, теоретичен; тесногръд; II. п доктринер, теоретик.

doctrinairian

- [,doktri'nЁъriъn] = doctrinaire.

doctrinal

- ['doktrinъl] а доктринен.

doctrine

- ['doktrin] n 1. учение, доктрина; 2. вяра, догма, верую.

doctrinist

- ['doktrinist] n фанатик.

document

- ['dokjumъnt] n документ; свидетелство; удостоверение; pl книжа, досие; ~s of title юр. документи за собственост. [dokju'ment] v 1. документирам, доказвам с документи, подкрепям с факти/справки и пр.; 2. снабдявам с документи.

documental

- [,dokju'mentъl] = documentary.

documentalist

- [,dokju'mentъlist] n специалист по документация.

documentarian

- [,dokjumъn'tЁъriъn] n привърженик на документални методи в изкуството и литературата.

documentary

- [,dokju'mentъri] I. а документален; доказателствен; писмен; II. п документален филм.

documentation

- [,dokjumen'teishn] n 1. документация, документиране; 2. снабдяване с документи.

dodder

- ['dodъ] n бот. кукувича прежда (Cuscuta). ['dodъ] v 1. треперя; клатушкам се; to ~ along едва кретам; пълзя като охлюв; 2. дърдоря, бърборя.

doddered

- ['dodъd] а 1. с повреден/отчупен връх (за дьрво); 2. немощен; разклатен.

doddering

- ['dodъri¤] а презр. изкуфял, изветрял.

doddery

- ['dodъri] a 1. = doddered 2; 2. = doddering.

doddle

- ['dodl] n разг. лесна работа.

dodecagon

- [dou'dekъgъn] n дванадесетоъгълник.

dodecahedron

- [,doudekъ'hi:drъn] n додекаедър, дванадесетостенник.

dodecasyllable

- [,doudekъ'silъbl] n проз. стихотворен ред от 12 срички.

dodge

- [dodj] v 1. избягвам, отбягвам, отдръпвам се, отклонявам се; скривам се (behind, under); to ~ in and out 1) движа се насам-натам; 2) прен. клинча, хитрувам; 2. извъртам, изплъзвам се (от), клинча, изклинчвам (от), хитрувам; to ~ a question отклонявам въпрос; to ~ the column sl. измъквам се от задълженията си. [dodj] n 1. извъртане; хитрост; 2. отскачане, отдръпване; . разг. хитро приспособление/средство; хитьр план/номер; to be on the ~ укривам се от правосъдието.

dodgem

- ['dodjъm] n автомобилчета в картинг.

dodger

- ['dodjъ] n 1. хитрец, мошеник; прен. лисица; 2. ам. хвърчащ лист, рекламна листовка; . ам. царевична питка; . мор. платно, навес (на командния мостик).

dodgery

- ['dodjъri] n хитрина, извъртане.

dodgy

- ['dodji] a 1. ловък; повратлив; 2. хитър; нечестен; . разг. труден, "завързан".

dodo

- ['doudou] n 1. вид изчезнала птица (Raphus cucullatus); 2. старомоден човек; . глупак; as dead as the ~ старомоден.

doe

- [dou] n кошута; женска, самка (на заек, антилопа и пр.).

doer

- ['du:ъ] n 1. изпълнител, извършител, деец; грам. деятел; 2. растение/животно, което се развива (добре/зле).

does

- [d§z] вж. do.

doeskin

- ['douskin] n 1. чортова/еленова кожа; 2. вълнен плат, който имитира чортова кожа; велур.

doesn't

- [] ськр. от does not.

doeth

- [] вж. do.

doff

- [dof] v книж. 1. свалям, снемам (шапка, дреха); 2. освобождавам се от (нaвик и пр.).

dog

- [dog] n 1. куче, пес, псе; 2. мъжко животно, самец, мъжкар; . разг. човек; веселяк; jolly ~ веселяк, шегаджия; lucky ~ щастливец, късметлия; sly ~ хитрец, мушморок; gay ~ веселяк, бонвиван; любовчия, женкар; lazy ~ лентяй, мързелан; clever ~ умник; dumb ~ мълчаливец; surly ~ сърдит/намусен човек; грубиян; lame ~ безпомощен човек, нещастник; . негодник, тип, свиня, мръсник (и dirty ~); 5. рl надбягване на хрътки; 6. рl ам. sl. крака; 7. the Greater/Lesser D. астр. Голямото/Малкото куче; 8. aм. sl. нещо долнокачествено, боклук; малко търсена стока; 9. ам. sl. грозна жена, грозотия; 10. = andiron; 11. клещи за гвоздей, керпеден; 12. райбер; кука; резе; мор. кука за изопване въжетата на платната; barking ~s seldom bite куче, което лае, не хапе; ~ eat ~ безскрупулна конкуренция; ~ does not eat ~ гарван гарвану око не вади; every ~ has his day на всеки му излиза късметът; give a ~ a bad/ill name and hang him кога викнат на едно куче бясно, и да не е, бяс го хваща; let sleeping ~s lie не си търси белята, не повдигай неприятни въпроси, да спи зло под камък; you cannot teach an old ~ new tricks от старо дърво обръч не става; to cast/send/ throw/give to the ~s изхвърлям на боклука; пропилявам, прахосвам; to go to the ~s отивам по дяволите, пропадам; to die ~ for s.o. ам. безпределно съм предан на някого; ~ in the manger завистник; човек, който разваля удоволствието на други от нещо, което за самия него е без значение; the ~s of war спътниците/ужасите на войната; to help a ~ over a stile помагам някому в нужда; dead ~ за нищо негоден/никому ненужен предмет/човек; to put on ~ важнича, продавам фасони; to die a ~ 's death умирам като куче; there is life in the old ~ yet в него има още хляб, не е още за изхвърляне; not to have a ~'s chance нямам ни най-малък шанс за успех; ~'s dinner/breakfast разхвърляна работа; каша; like a ~'s dinner sl. много елегантно (облечен, нареден и пр.); to take a hair of the ~ that bit you пийвам си, за да ми мине махмурлукът; like a ~ with two tails много доволен; to try it on the ~ 1) опитвам най-напред на кучето (за храна и пр.); 2) ам. проверявам успеха (на представление и пр.) пред по-невзискателна публика. [dog] v (-gg-) 1. вървя по дирите/петите на, следя, проследявам; гоня с кучета; 2. прен. преследвам; to be ~ged by ill fortune нещастието ме преследва; . затварям с резе, запъвам.

dog Latin

- ['dog'laetin] n неправилен/развален латински.

dog Star

- ['dog'sta:] n астр. Сириус.

dog biscuit

- ['dogbiskit] n твърд бисквит за кучета.

dog cheap

- ['dog'tshi:p] a, adv много евтин(о).

dog collar

- ['dog,kolъ] n 1. нашийник, верижка за врата (на куче); 2. разг. висока права и корава яка, затворена отзад (на свещеник).

dog days

- ['dog'deiz] n pl 1. горещници (от З юли до 11 август); 2. ам. застой, стагнация.

dog tag

- ['dog,taeg] n 1. регистрационна марка (на врата на куче); 2. воен. sl. личен знак.

dog's nose

- ['dogz,nouz] n смес от бира с джин/ром.

dog's-body

- ['dogzbodi] n мор. sl. младши офицер; човек за всичко, слуга.

dog's-ear

- ['dogiъ] n подвит/подгьнат ъгъл на книга/тетрадка. ['dogiъ] v подвивам/подгьвам ъгъл на книга/тетрадка.

dog's-meat

- ['dogzmi:t] n отпадъци от месо за кучета.

dog's-tooth

- ['dogztu:Ґ] n l. текст. пепит; 2. бот. конски зъб (Erythronium dens canis).

dog-biscuit

- ['dogbiskit] n твърд бисквит за кучета.

dog-cart

- ['dog,ka:t] n 1. двуколка; 2. каручка, теглена от кучета.

dog-ear

- ['dogiъ] = dog's ear.

dog-eared

- ['dog,iъd] а с подгънати и изръфани краища/ъгли (за книга).

dog-eat-dog

- ['dogi:t'dog] а безскрупулен, жесток (за конкуренция и пр.).

dog-end

- ['dogend] n sl. фас.

dog-fox

- ['dogfoks] n лисугер.

dog-kennel

- ['dog,kenl] = doghouse.

dog-lead

- ['dogli:d] n кучешка верижка/каишка.

dog-nail

- ['dogneil] = dog-spike.

dog-paddle

- ['dog,paedl] n плуване кучешката. ['dog,paedl] v плувам кучешката.

dog-rose

- ['dogrouz] n вид шипка (Rosa canina).

dog-shore

- ['dogsho:] n подпора за поддържане на кораб при спускането му във водата.

dog-sick

- ['dogsik] а разг. който е ужасно зле/болен; който повръща ужасно.

dog-sleep

- ['dogsli:p] n лек сън, дрямка.

dog-spike

- ['dogspaik] n 1. гвоздей с голяма глава; 2. тех. скоба; жп. крампон.

dog-tired

- ['dog'taiъd] а пребит/капнал от умора.

dog-tooth

- ['dogtu:Ґ] n 1. кучешки зъб (и у човека); 2. арх. средновековно зигзаговидно украшение.

dog-trot

- ['dogtrot] n лек тръс.

dog-violet

- ['dog,vaiъlit] n вид неароматна теменуга (Viola canina).

dog-watch

- ['dogwotsh] n мор. 1. една от двете двучасови следобедни смени (от 16 до 18 ч, от 18 до 20 ч); 2. (последна) нощна смяна.

dogberry

- ['dogbъri] n надут глупак (герой от шекспировата комедия "Много шум за нищо").

doge

- [doudj] n ист. дож.

dogface

- ['dogfeis] n ам. sl. войник (особ. пехотинец).

dogfight

- ['dogfait] n 1. сдавяне на кучета; 2. разг. сборичкване, сбиване; ръкопашен бой; . воен., разг. въздушен бой; двубой между изтребители.

dogfish

- ['dogfish] n вид малка акула (сем. Squalidae).

dogged

- ['dogid] а упорит, твърд, настойчив; твърдоглав; it's ~ as does it разг. с постоянство всичко се постига; ~ adherence неотклонна привързаност.

doggerel

- ['dogъrъl] n бездарни/безсмислени стихове. ['dogъrъl] а бездарен; нескопосан, неправилен; безсмислен (за стих).

doggie

- [] = doggy.

dogginess

- ['doginis] n 1. кучешки нрав/вид; 2. кучешка миризма; . любов към кучета.

doggo

- ['dogou] adv sl. : to lie ~ спотайвам се, крия се.

doggone

- ['doggon] int sl. пo дяволите. ['doggon] а пуст, проклет.

doggy

- ['dogi] n кученце. ['dogi] a l. кучешки, кучи; 2. който обича кучета; . разг. елегантен, докаран.

doghouse

- ['doghaus] n кучешка колиба; in the ~ в немилост.

dogie

- ['dougi] n ам. теле без майка.

dogleg

- ['dogleg] n (път с) остьр завой/чупка. ['dogleg] v (-gg-) лъкатуща, правя остри завои/чупки. ['dogleg] а крив, с чулки.

doglegged

- ['doglegd] а крив, с чулки.

dogma

- ['dogmъ] n 1. догма; 2. принцип, доктрина.

dogmatic

- [dog'maetik] a 1. догматичен; 2. доктринерски; .заповеднически; арогантен.

dogmatics

- [dog'maetiks] n pl с гл. в sing 1. догматика; 2. догматично богословие.

dogmatism

- ['dogmъtizъm] n догматичност, догматизъм.

dogmatist

- ['dogmъtist] n догматик.

dogmatize

- ['dogmъtaiz] v говоря/пиша догматично.

dogskin

- ['dogskin] n (имитация на) чортова кожа.

dogsled

- ['dogsled] n шейна, теглена от кучета.

dogstar

- ['dog'sta:] n астр. Сириус.

dogtooth violet

- ['dogtu:Ґ'vaiъlit] = dog's-tooth 2.

dogwood

- ['dogwud] n бот. кучешки дрян (Cornus sanguinea).

doily

- ['doili] n покривчица, салфетка (под чинията).

doing

- ['du:i¤] n 1. вършене, правене; by so ~ по този начин, като направиш това/постъпиш така; 2. рl постъпки, действия; работи; държание; . sl. бой, пердах; кавга; . рl ам. гарнитури (на ядене).

doit

- [doit] n ист. дребна монета; дреболия; not worth a ~ който не струва пукната пара.

doldrums

- ['doldrъmz] n pl 1. униние, лошо настроение, потиснатост; 2. геогр. безветрена зона (около екватора); . прен. затишие, застой, стагнация.

dole

- [doul] n 1. милостиня, подаяние; помощ; 2. държавна помощ при безработица; to be on the ~ получавам помощ като безработен. [doul] v раздавам неохотно/в малки количества (out).

doleful

- ['doulful] а скръбен, печален, горестен, тъжен, натъжен.

dolefulness

- ['doulfulnis] n тъга, горест, печал; натъженост.

doll

- [dol] n 1. кукла; 2. sl. младо момиче, гадже, мацка; . най-малкото прасенце от едно прасило. [dol] v refl труфя се, докарвам се, гиздя се; ~ed up to kill разг. много издокаран.

dollar

- ['dolъ] n 1. долар; attr доларов; ~ gap липса на долари (в дадена страна) поради доларова криза; 2. sl. пет шилинга; to bet o/s bottom ~ залагам и последния си грош; it's ~s to doughnuts ам. разг. сигурно e, работата e опечена/сигурна; ~ day ден за продажба с намалени цени.

dollar-a-year-man

- ['dolъrъjъ'maen] n ам. държавен служител със символична заплата.

dollish

- ['dolish] а кукленски.

dollishness

- ['dolishnis] n кукленска хубост.

dollop

- ['dolop] n 1. буца, парче; 2. малко количество, капка (и прен.). ['dolop] v сервирам в големи количества (out).

dolly

- ['doli] n 1. кукличка; 2. = doll 2; . бухалка за пране; . мин. трошачка за руда; 5. тех. подпора за нитоване; главичарка за нитове; неподвижна щампа на нитовъчна машина; 6. платформена кола; 7. кино операторска количка; 8. локомотив на теснолинейна железница. ['doli] v 1. бухам (пране); 2. мин. раздробявам руда; . кино премествам камера с количка; . to ~ up наконтвам се. ['doli] а 1. привлекателен; 2. сп. бавен, лек (за удар и пр.).

dolly Varden

- ['doli 'va:dъn] n 1. вид дамска широкопола шапка; 2. рокля на цветя; . вид пъстърва.

dolly-mop

- ['dolimop] n 1. повлекана; 2. проститутка.

dolly-shop

- ['dolishop] n 1. лавка за моряци; 2. заложна къща.

dolly-tub

- ['dolit§b] n корито за пране.

dolman

- ['dolmъn] n 1. дълга турска роба; 2. дамско манто с ръкави кимоно; . хусарски мундир.

dolmen

- ['dolmen] n археол. долмен.

dolomite

- ['dolъmait] n доломит.

dolor

- [] ам. = dolour.

dolorous

- ['dolъrъs] а поет. печален, скръбен, тъжен.

dolour

- ['doulъ] n поет. скръб, печал, тъга.

dolphin

- ['dolfin] n 1. зоол. делфин; 2. = dorado; . мор. вързало; кнехт.

dolt

- [doult] n глупак, тъпак, дръвник.

doltish

- ['doultish] a тъп(оумен), глупав.

domain

- [do'mein] n 1. владение, имение; територия; царство; eminent ~ юр. суверенно право на държавата да отчуждава частна собственост; 2. юр. притежание, владение; . прен. облаcт, сфера, поле, обсег.

dome

- [doum] n 1. кубе; купол(а); свод (и прен.); the ~ of the sky небесният свод; 2. поет. величествена сграда, дворец, палат; . sl. глава, тиква. [doum] v покривам с купол(а); издигам се във форма на купол(а)/свод.

domed

- [doumd] а 1. куполообразен, куполовиден; 2. украсен с купола/кубе.

domesday

- [] = doomsday.

domestic

- [dъ'mestik] a 1. домашен; семеен; 2. домошарски, привързан към семейния живот; . домашен, питомен (за животно); . домашен, роден, вътрешен (за индустрия, тьрговия, политика). [dъ'mestik] n 1. домашна прислужница; 2. рl местни стоки; домашно тъкани платна.

domesticable

- [dъ'mestikъbl] а който може да се опитоми.

domesticate

- [do'mestikeit] v 1. опитомявам; култивирам (растение); 2. привързвам към семейния/домашния живот; свиквам (някого) да се занимава с домакинска работа.

domestication

- [dъ,mesti'keishn] n 1. опитомяване; култивиране; 2. домoшарство; привикване към домашен живот.

domesticity

- [,doumes'tisiti] n домашен живот; домашна атмосфера; любов към семеен живот.

domic

- ['doumik] а 1. куполовиден; 2. с куполи/ кубета.

domical

- ['doumikъl] а 1. куполовиден; 2. с куполи/ кубета.

domicile

- ['domisail] n 1. юр. (постоянно) местожителство; 2. постоянен дом/жилище; резиденция; седалище; . тьрг. място, където се изплаща полица. ['domisail] v настанявам на постоянно местожителство (обик. refl).

domiciliary

- [,domi'siliъri] a 1. жилищен, домашен; ~ visit домашно посещение (на лекар, чиновник); 2. ам. който се грижи за снабдяване с жилища на пенсионери, инвалиди и пр.

dominance

- ['dominъns] n 1. господство, влияние, мощ; владичество; могъщество; 2. първенство, надмощие, превъзходство; . доминантност (на белег и пр.).

dominancy

- ['dominъnsi] n 1. господство, влияние, мощ; владичество; могъщество; 2. първенство, надмощие, превъзходство; . доминантност (на белег и пр.).

dominant

- ['dominъnt] I. a 1. господствуващ; доминиращ, преобладаващ; 2. муз. доминантен; . биол. доминиращ, доминантен; II. п 1. муз. доминанта; 2. биол. доминиращ белег; псих. доминиращо чувство/комплекс; бот. доминиращ/преобладаващ вид.

dominate

- ['domineit] v 1. господствувам, властвувам, упражнявам, контрол/власт, управлявам (over); 2. преобладавам, доминирам, имам надмощие; издигам се/извишавам се над (over); . владея, овладявам (чувства и пр.).

domination

- [,domi'neishn] n 1. господство, власт, влияние; 2. преобладаване, доминиране.

domineer

- [,domi'niъ] v 1. тиранизирам, потискам; налагам се; проявявам деспотизъм (over); 2. превъзхождам, доминирам, държа първо място (over, above).

domineering

- [,domi'niъri¤] a 1. деспотичен, тираничен; властен; 2. високомерен.

dominical

- [do'minikъl] а цьрк. 1. господен, Христов; ~ year година след Рождество Христово; 2. неделен.

dominican

- [do'minikъn] рел. I. а доминикански; II. n монах доминиканец. [do'minikъn] геогр. I. а доминикански; II. n доминиканец.

dominie

- ['domini] n 1. шотл. учител; 2. ам. свещеник.

dominion

- [dъ'miniъn] n 1. (суверенна) власт; 2. доминион; the D. Канада.

domino

- ['dominou] n 1. домино (костюм, костюмиран човек, маска за очите), 2. рl домино (игра).

don

- [don] n 1. D. дон (испанска титла); 2. испанец; . знатна личност; . преподавател в Оксфорд/ Кеймбридж; 5. sl. майстор, спец. [don] v (-nn-) обличам, надявам.

don't

- [dount] ськр. от do not. [dount] n забрана; нещо, което не бива да се върши, нещо забранено.

dona

- ['dounъ] n sl. гадже, мадама.

donah

- ['dounъ] n sl. гадже, мадама.

donate

- [dou'neit] v (по)дарявам, правя дарение.

donation

- [dou'neishn] n 1. (по)даряване; 2. дар(ение).

donative

- ['dounъtiv] I. а (по)дарен; II. n 1. дар(ение); 2. цьрк. бенефиций, отпускан без формалности.

donator

- [dou'neitъ] = donor 1.

donatory

- ['dounъtъri] n юр. лице, което получава дар(ение).

done

- [d§n] рр от do 1. извършен, свършен, направен, изпълнен; 2. приет, приличен; it's not ~ това не е прието (в обществото); the ~ thing това, което е прието; . съсипан, изтощен, пробит (и с in, uр); . добре сготвен/изпечен; 5. измамен, излъган, метнат; 6. ~ for 1) разорен, опропастен; победен; 2) убит; ) свършен; he is ~ for песента му е изпята; ~! добре! бива! съгласен съм! дадено! well ~ браво!

donee

- [dou'ni:] = donatory.

donjon

- ['dondjъn] n главна кула/затвор на замък.

donkey

- ['do¤ki] n 1. магаре (и прен.); 2. = ~ engine; ~ work тежка/неблагодарна работа; ~'s years дълго време, цяла вечност; to talk/argue the hind leg off a ~ говоря/споря за трима.

donkey engine

- ['do¤ki 'endjin] n тех. малка помощна (парна) машина.

donkey-jacket

- ['do¤ki,djaekit] n работническа винтяга.

donna

- [donъ] n исп. дона.

donnish

- ['donish] а педантичен, сух, поучителен.

donnybrook

- ['donibruk] n 1. ист. ежегоден панаир близо до Дъблин; 2. шумна кавга; общо сбиване/бой.

donnybrook Fair

- ['donibruk fЁъ] n 1. ист. ежегоден панаир близо до Дъблин; 2. шумна кавга; общо сбиване/бой.

donor

- ['dounъ] n 1. дарител (и юр.); ктитор; 2. кръводарител (и blood ~).

donut

- [] doughnut.

doodad

- ['du:daed] n ам. разг. 1. украшение, дрънкулка, финтифлюшка; 2. кажи го де (за нещо, чиeто име не можем да си спомним).

doodah

- ['du:da:] n sl. вълнение, суетене, паника; all of a ~ объркан, шашнат.

doodle

- ['du:dl] v 1. правя драскулки, драскам, шаря (с молив и пр.); 2. губя/пилея си времето. ['du:dl] n драскулка, завъртулка.

doodle-bug

- ['du:dlb§g] n 1. ам. ларва на мраволъв; 2. (ненаучно) средство за откриване на минерални залежи; . воен. sl. летяща бомба.

doohickey

- ['du:,hiki] ам. = doodad 2.

doom

- [du:m] n 1. съдба, орис, участ; 2. гибел, разорение, смърт; . ист. декрет; статут; the day/crack of ~ рел. страшният съд, второто пришествие. [du:m] v 1. осъждам, произнасям присъда; 2. обричам (to); to be ~ed обречен съм на смърт/загиване.

doomsday

- ['du:mzdei] n рел. страшният съд, второто пришествие; from now till ~ во веки; D. Book ист. книга, в която са били вписани всички владения на Англия, съставена по заповед на Уилям Завоевателя през 1086 г.

door

- [do:] n 1. врата, вход; next ~ в съседната къща/ стая; out of ~s навън, на открито; within ~s вкъщи, под стреха; from ~ to ~ от къща на къща; 2. прен. път; to close/shut the ~ to пресичам/преграждам пътя на; не приемам, възпрепятствувам; to open the ~ to откривам пътя за, допущам; to leave the ~ open оставям (открита) възможност next ~ to съвсем близо; прен. на границата на, почти; foot in the ~ възможност за евентуален успех; to knock on/force an open ~ прен. разбивам отворена врата; to keep open ~ живея нашироко; къщата ми е отворена за всички, гостоприемен съм; to lay the blame at s.o.'s ~ обвинявам някого, стоварвам вината върху някого; the blame lies at s.o.'s ~ вината е у някого; on the wrong side of the ~ прен. на сухо.

door-case

- ['do:keis] n каса на врата.

door-frame

- ['do:freim] n каса на врата.

door-keeper

- ['do:ki:pъ] n вратар, портиер.

door-mat

- ['do:maet] n 1. изтривалка за крака; 2. прен. безволев/слабохарактерен човек, отрепка, парцал.

door-money

- ['do:,m§ni] n входна такса.

door-nail

- ['do:neil] n гвоздей с голяма главичка (вж. dead 1).

door-plate

- ['do:pleit] n табелка с име (на врата).

doorman

- ['do:mъn] n (pl -men) портиер (на хотел и пр.).

doorstep

- ['do:step] n 1. праг; to camp on s.o/s ~ изтривам прага на някого (от посещения); 2. sl. дебело парче хляб; on o.'s ~, on the ~ прен. съвсем близо, пред нас.

doorway

- ['do:wei] n 1. вход, портал; in the ~ на вратата; 2. прен. път.

dooryard

- ['do:ja:d] n ам. предно дворче.

dope

- [doup] n 1. гъста течност; ав. аеролак; 2. хим. погльщател, абсорбер; . фот. проявител; . sl. наркотично средство, наркотик, опиат; прен. опиум; 5. sl. наркоман; 6. sl. сведения (и льжливи); spill the казвай, разкажи; inside ~ неофициално получени сведения; 7. разг. глупак, тъпак; 8. ам. sl. кока кола. [doup] n 1. тех. покривам със смазка/лак; 2. давам наркотично средство на; вземам наркотици; . упойвам, упоявам; . to ~ out откривам, узнавам; изчислявам; измислям.

dope merchant

- ['doup'mъ:tshъnt] n търговец на наркотици.

dope-fiend

- ['doupfi:nd] n наркоман.

dope-peddlar

- ['doup'pedlъ] n търговец на наркотици.

doper

- ['doupъ] n лице, което дава наркотично средство на кон (преди сьстезание).

dopey

- ['doupi] a 1. упоен (от наркотик, алкохол); махмурлия, 2. унесен; сънен; . глупав, тъп.

doping

- ['doupi¤] n упояване; употреба/даване на наркотици.

doppelganger

- ['doplge¤gъ] n нем. двойник.

dopy

- ['doupi] = dopey.

dor

- [do:] n вид торен бръмбар.

dora

- ['do:rъ] разг. ськр. от Defence of the Realm Act (вж. defence 1).

dorado

- [do'reidou] n вид златна рибка.

dorbeetle

- ['do:bi:tl] = dor.

dorian

- ['do:riъn] ист. I. а дорийски; II. n дориец.

doric

- ['do:rik] I. a 1. арх. дорийски; ~ order дорийски стил; 2. провинциален, селски (за говор); II. n 1. дорийско наречие; 2. местен говор, диалект; . арх. дорийски стил.

dorking

- ['do:ki¤] n доркинг (порода петел).

dorm

- [do:m] n разг. ськр. от dormitory.

dormancy

- ['do:mъnsi] n 1. латентност, неразвитост; 2. летаргия, инертност; спящо състояние.

dormant

- ['do:mъnt] а 1. спящ (и за вулкан); скрит, латентен; потенциален; неизползуван, неприлаган (за права); без претендент (за титла); непроявил се (за чувство); ~ faculties скрити заложби; to lie ~ в скрито състояние съм; 2. инертен, летаргичен; . хер. спящ.

dormer

- ['do:mъ] n арх. 1. прав тавански прозорец (и ~ window); 2. капандура.

dormice

- ['do:maus] вж. dormouse.

dormie

- ['do:mi] = dormy.

dormitory

- ['do:mitъri] n обща спалня (в пансион и пр.).

dormouse

- ['do:maus] n (pl -mice [mais]) зоол. вид съсел (Myoxus avellanarius).

dormy

- ['do:mi] а голф който води с толкова точки, колкото остават да се спечелят (т. е. непобедим).

dorp

- [do:p] n юж.-афр. село.

dorper

- ['do:pъ] n вид юж.-афр. овца.

dorsal

- ['do:sъl] а анат., зоол. дорсален, гръбен. ['do:sъl] = dossa1.

dory

- ['do:ri] = John ~. ['do:ri] n вид плоскодънна рибарска лодка.

dos-a-dos

- [douzъ'dou] adv фр. гръб о гръб.

dosage

- ['douzidj] n мед. дозиране, дозировка; доза.

dose

- [dous] n 1. доза (и прен.); 2. физ. количество радиация, абсорбирано от дадена маса/тяло; . подправка за питие; . sl. венерическо заболяване; like a ~ of salts много бързо. [dous] v 1. дозирам; давам на дози (и с out); 2. давам лекарства на; . прибавям (нещо); подправям (питие).

dosimeter

- [dou'simitъ] n 1. капкомер, пипета; дозатор; 2. физ. уред за измерване на радиацията.

doss

- [dos] n sl. 1. (какво да е) легло, място за спане; 2. сън, спане. [dos] v sl. нощувам, спя; to ~ down лягам си как да е/къде да е.

doss-house

- ['doshaus] n нощен приют.

dossal

- ['dosъl] n 1. завеса в дъното на олтара; 2. украса на облегалото на трон/кресло; високо облегало на трон/кресло.

dossier

- ['dosiei] n фр. досие.

dost

- [d§st] вж. do.

dot

- [dot] n точка, точица; ~ and dash code Морзова азбука; ~s and dashes точки и тирета (на Морзовата азбука); three ~s многоточие; on the ~ на часа/минутата; off o.'s ~ смахнат, луд; in the year много отдавна; a ~ of butter мъничко масло. [dot] v (-tt-) 1. слагам точка; to ~ an i слагам точка на буквата i; ~ted note муз. удължена нота; 2. пунктирам (линия); . осейвам, разпръсвам; trees ~ting the field дървета, разпръснати тук-там по полето; . sl. удрям, зашлевявам; to ~ o.'s i's and cross o.'s t's изяснявам всичко с подробности, педантичен съм; to ~ and carry one/two, etc. едно/две и пр. наум (при сьбиране); to ~ and carry one 1) неравномерно; 2)накуцвайки; to ~ and go one накуцвам; ~ted line 1) място за подпис (в документ); 2) прен. предопределен начин на действие; to sign on the ~ted line подписвам(без възражение); съгласявам се. [dot] n зестра.

dotage

- ['doutidj] n 1. старческо слабоумие, изкуфяване, вдетиняване; to be in o.'s ~ изкуфял съм, много съм остарял; 2. силна/сляпа привързаност.

dotard

- ['doutъd] n изглупял/изкуфял старец.

dote

- [dout] v 1. изкуфявам, оглупявам, вдетинявам се (от старост); 2. обичам сляпо/безумно (on).

doth

- [d§Ґ] вж. do.

doting

- ['doutiq] a 1. сляпо привързан, изцяло предан/ отдален; 2. оглупял, изкуфял, вдетинен.

dottel

- ['dotl] n недопушен тютюн в пула.

dotterel

- ['dotrъl] n зоол. планински дъждосвирец (Еndromias Morinellus).

dotty

- ['doti] а на точки, изпъстрен с точки. ['doti] a sl. 1. смахнат, шантав, изкуфял; 2. глупав; смешен, забавен.

double

- ['d§bl] а 1. двоен; удвоен; сгънат на две; 2. бот. кичест, гъст; . муз. контра (за инструмент); . двусмислен, двояк; 5. двуличен, лицемерен; лъжлив, подъл; ~ game двуличие, лицемерие; to play a ~ game не съм искрен, лицемеря; ~ concerto концерт за два солови инструмента; ~ cream гъст каймак. ['d§bl] adv 1. двойно; 2. по двама; . неискрено, лицемерно; to play ~ играя двулична роля, лицемеря, мамя. ['d§bl] n 1. двойно количество; двойна част (от нещо); сп. двоен брой точки; 2. двойка; двойник; двойна звезда; театр. дубльор; актьор, който играе две роли в една пиеса; кино каскадьор; . дубликат, копие; . рl тенис игра на двойки; 5. сп. две порeдни грешки при сервиране; две последователни победи/поражения; 6. двойно залагане (при конни сьстезания); 7. гънка, дипла; 8. бърз ход, бегом; at the ~ бегом, тичешком, бързо; on the ~ 1)с ускорена маршова стъпка; 2) незабавно, веднага; 9. рязък завой; 10. хитрина, трик; 11. карти контриране; контра; форсиране; 12. стая с две легла. ['d§bl] v 1. удвоявам (се); умножавам (се); 2. сгъвам на две, превивам (over, up, back); . театр. дублирам; изпълнявам две роли; . свивам, стискам (юмрук); притискам; 5. обръщам cе внезапно в друга посока (често с back); правя завой (за река); мор. зaвивам/свивам около, заобикалям (мое); 6. движа се бързо/бегом; 7. изпълнявам двойна служба, служа и като (for); 8. карти контрирам; форсирам; 9. муз. повтарям мелодия една октава по-високо/по-ниско; double back 1) връщам се по дирите си (за дивеч и пр.), обръщам се, завивам; 2) сгъвам, прегъвам, превивам в обратна посока; double forward бягам напред; double in подгъвам, подвивам; double up 1) свивам (се), превивам (се), прегъвам (се), сгърчвам се; 2) свивам, стискам (юмрук); ) спя в една стая/едно легло с някого; настанявам в една стая/каюта с друг.

double agent

- ['d§bl'eidjъnt] n шпионин, който служи на две страни.

double bass

- ['d§bl'beis] n муз. контрабас.

double bassoon

- ['d§blbъ'su:n] n муз. контрафагот.

double bill

- ['d§bl,bil] n програма от две пиеси/филма, двойна програма.

double boiler

- ['d§bl 'boilъ] n тенджера с двойно дъно.

double cover

- ['d§bl'k§vъ] = double team.

double entendre

- ['du:blan'ta:ndr] n фр. двусмислие, двусмислица; двусмисленост.

double entry

- ['d§bl'entri] n тьрг. двойно счетоводство.

double feature

- ['d§bl'fi:tshъ] n кино програма от два филма.

double first

- ['d§bl'fъ:st] n (лице, получило) университетска диплома с отличие по две специалности.

double jeopardy

- ['d§bl'djepъdi] n повторно съдене за същото престъпление.

double life

- ['d§bl'laif] n двойствен живот.

double rhyme

- ['d§bl'raim] n проз. женска рима.

double standard

- ['d§bl'staendъd] n морален кодекс, по-либерален към мъжа, отколкото към жената.

double-Dutch

- ['d§bl 'd§tsh] n неразбираем език/говор; it's all ~ to me нищо не разбирам.

double-acting

- ['d§bl'aekti¤] а с двойно действие, двупосочен.

double-banked

- ['d§bl'bae¤kt] а мор. 1. с оръдия на двете палуби; 2. с по двама гребци на едно весло.

double-barrel

- ['d§bl,baerъl] n двуцевка.

double-barrelled

- ['d§bl,baerъld] a 1. двуцевен; 2. двусмислен; . с две страни/предназначения; с двойно въздействие; . двоен (за презиме, писано с тире).

double-breasted

- ['d§bl'brestid] а двуреден (за костюм и пр.).

double-charge

- ['d§bl'tsha:dj] v слагам двоен заряд.

double-check

- ['d§bl'tshek] v проверявам два пъти. ['d§bl'tshek] n двойна/повторна проверка.

double-cross

- ['d§bl 'kros] v разг. измамвaм, играя двойна игра. ['d§bl 'kros] n разг. измама, двойна игра.

double-crosser

- ['d§blkrosъ] n измамник, изменник.

double-dagger

- ['d§bldaegъ] = diesis.

double-date

- ['d§bl'deit] n ам. обща среща на две двойки (обик. влюбени). ['d§bl'deit] v имам среща (за две двойки).

double-dealer

- ['d§bldi:lъ] n двуличник, измамник.

double-dealing

- ['d§bl,di:li¤] n двуличие, измама. ['d§bl,di:li¤] а двуличен.

double-deck(ed)

- ['d§bldek(t)] а 1. двупалубен; 2. двуетажен (за автобус и пр.); . от два пласта (за торта); с три филии хляб (за сандвич).

double-decker

- ['d§bldekъ] n 1. двупалубен кораб; 2. автобус/трамвай и пр. на два стажа; . ав. биплан; . двупластова торта; сандвич с три филии хляб.

double-dyed

- ['d§bl,daid] a 1. два пъти боядисан; 2. прен. закоравял.

double-eagle

- ['d§bl'i:gl] n 1. хер. двуглав орел; 2. ам. златна 20-доларова монета.

double-edged

- ['d§bl,edjd] а с две остриета (и прен.).

double-faced

- ['d§bl'feist] а 1. двуличен, лицемерен; 2. с две лица (за плат и пр.).

double-fault

- ['d§blfo:lt] v тенис губя точка поради две поредни грешки при сервиране.

double-ganger

- ['d§bl,gae¤gъ] = doppelganger.

double-handed

- ['d§bl'haendid] a 1. който си служи еднакво добре и с двете ръце; 2. с две дръжки (за сечиво); . двусмислен.

double-header

- ['d§bl,hedъ] n ам. 1. сп. две последователни срещи на два отбора в един и същи ден; 2. влак с два локомотива.

double-hearted

- ['d§bl'ha:tid] а двуличен, лицемерен.

double-hung

- ['d§bl'h§¤] а с две стъкла, които се отварят нагоре и надолу (за прозорец).

double-jointed

- ['d§bl'djointid] а 1. с двойна става; 2. много гьвкав.

double-lock

- ['d§bllok] v превъртам два пъти ключа.

double-meaning

- ['d§bl,mi:ni¤] a двусмислен.

double-minded

- ['d§bl'maindid] а нерешителен, колеблив.

double-natured

- ['d§bl'neitshъd] а двойствен.

double-park

- ['d§bl'pa:k] v паркирам в две редици.

double-quick

- ['d§bl'kwik] a, adv много бърз(о), бегом. ['d§bl'kwik] n много бърза крачка, бягане. ['d§bl'kwik] v ам. движа се бегом, бягам.

double-space

- ['d§bl'speis] v пиша на машина с голямо междуредие.

double-speak

- ['d§bl'spi:k] = double-talk.

double-stop

- ['d§bl'stop] v свиря на две струни едновременно.

double-take

- ['d§bl,teik] n закьсняла реакция.

double-talk

- ['d§blto:k] n празни/двусмислени фрази; извъртания. ['d§blto:k] v 1. служа си с празни/двусмислени фрази; извъртам; 2. постигам/убеждавам чрез извъртания/празна фразеология.

double-team

- ['d§blti:m] v сп. блокирам/пазя противник с двама играчи.

double-think

- ['d§blҐi¤k] n способност да се вярва в/на две противоположни неща.

double-time

- ['d§bltaim] n 1. тичане; ускорена маршова стъпка; 2. двойно заплащане/надница. ['d§bltaim] v движа се бегом/с ускорена маршова стъпка.

double-tongue

- ['d§bl't§¤] v муз. вибрирам с език (при свирене на флейта и пр.).

double-tongued

- ['d§bl't§¤d] a двуличен, лицемерен; неискрен, лъжлив.

double-tree

- [d§bl,tri:] n ок (на каруца).

double-u

- ['d§blju] n буквата W.

doubleness

- ['d§blnis] n двойственост.

doublet

- ['d§blit] n 1. ост. вид мъжки жакет; 2. ез. дублет(на форма); . еш; дубликат, копие; . чифт; 5. рl чифт (при хвьрляне на зарове).

doubleton

- ['d§bltъn] n кaрти две карти от един цвят, дубъл.

doubling

- ['d§bli¤] n 1. удвояване; 2. повторение, дублиране; ~ effect exo; . карти контриране; форсиране; . внезапно извръщане назад (при бяг); 5. гънка; плисе; 6. измама, трик; 7. неустановеност; колебливост; 8. текст. усукване, пресукване.

doubly

- ['d§bli] adv 1. двойно; 2. двояко.

doubt

- [daut] n съмнение (about, of); to be in ~ колебая се, двоумя се; to be in no ~ (about) не се съмнявам, сигурен съм (за); to make/have no ~ that не се сьмнявам, че, сигурен съм, че; when in ~ когато се колебаеш/съмняваш; no ~ несьмнено, без съмнение; вероятно; out of/beyond ~ сигурен, извън всякакво съмнение; without ~ несъмнено. [daut] v 1. съмнявам се, не съм сигурен (и с of); 2. съмнявам се в, нямам доверие в, подозирам, не вярвам на; . ост. диал. страхувам се, боя се.

doubtful

- ['dautful] а 1. съмнителен; неясен, неопределен, несигурен; 2. колеблив, изпълнен със съмнения (about, of); . съмнителен, подозрителен; с лошо име/слава.

doubting

- ['dauti¤] а изпълнен със съмнения/страх; ~ heart свито сърце; ~ Thomas неверни Тома, скептик.

doubtless

- ['dautlis] adv несъмнено, безспорно, сигурно.

douche

- [du:sh] n 1. душ; обливане; 2. промиване, промивка. [du:sh] v правя промивка (на); правя си промивка; обливам с вода.

dough

- [dou] n 1. тесто; 2. s1. пари; . = doughboy.

dough-face

- ['doufeis] n ам. ист. член на конгреса в северните щати, който не е противник на робството; северняк, привърженик на робството.

dough-faced

- ['doufeist] а ам. 1. слабохарактерен, податлив, сервилен; 2. бледен.

doughboy

- ['douboi] n 1. варена кнедла; 2. ам. s1. американски пехотинец.

doughnut

- ['doun§t] n поничка.

doughty

- ['dauti] а поет., шег. юначен, смел, сърцат, неустрашим.

doughy

- ['doui] а 1. тестен; клисав, недопечен; 2. разг. бледен; с цвят на пръст, отпуснат, мек (за лице).

dour

- [duъ] а шотл. суров, строг; непреклонен; намусен, мрачен.

douse

- [daus] v 1. потапям, поливам с вода, намокрям; 2. цопвам, падам във вода; . удрям; . мор. спускам бързо (платна); затварям (люк); 5. разг. угасявам (светлина); to ~ the glim угасявам светлината; 6. разг. свалям (шапка и пр.). [daus] n удар.

dove

- [d§v] n 1. гълъб(че); 2. гал. гълъбче, гълъбица; . кротьк/благ човек; . рел. Светия Дух; ~s and hawks миролюбци и войнолюбци; умерени и крайни.

dove's foot

- ['d§vzfut] n бот. вид здравец.

dove-cot

- ['d§vkot] n гълъбарник; to flutter the ~s плаша тихи/кротки хора.

dove-cote

- ['d§vkot] n гълъбарник; to flutter the ~s плаша тихи/кротки хора.

dove-eyed

- ['d§v'aid] а с кротки очи; невинен на вид.

dove-like

- ['d§vlaik] а кротък, мил, благ, нежен.

dovetail

- ['d§vteil] n тех. ластовича опашка, зъб; сглобка на длаб и зъб. ['d§vteil] v 1. тех. съединявам чрез длаб и зъб; 2. прен. съвпадам (точно) (with), съответствувам, прилягам (in, into); намeствам точно.

dowager

- ['dauъdjъ] n 1. вдовица (на владетел, благородник); queen- ~ вдовствуваща кралица; 2. разг. важна/тежка дама.

dowdiness

- ['daudinis] n старомодност; развлеченост (в облеклото).

dowdy

- ['daudi] а 1. старомоден, не по модата; развлечен (за жена); 2. старомоден; лошо ушит; развлечен. ['daudi] n старомодно/лошо облечена жена; повлекана, развлекана.

dowel

- ['dauъl] n тех. шпонка, шпилка, шип. ['dauъl] n скрепявам/съединявам с шпонка и пр.

dower

- ['dauъ] n 1. юр. наследствен дял на вдовица; 2. зестра; . дарение; . поет. дар(ба), талант. ['dauъ] v 1. оставям наследство на (вдовица); 2. поет. надарявам (с талант и пр.).

down

- [daun] n 1. пух, лека перушина; 2. мъх, мека брада (на човек); . мъх (на растения и плодове). [daun] n 1. обик. рl тревист хълм; the D.'s верига от хълмове в Южна Англия; югоизточният английски морски бояг; 2. (пясъчна) дюна. [daun] adv 1. движение кьм по-ниско място (на)долу; to come ~ слизам; to get ~ слизам, свалям; to help s.o. ~ помагам някому да слезе; ~ with...! долу...! 2. на по-ниско място/положение долу; ~ on o.'s knees на колене; . намаление на сила, размер, количество: to die ~ утихвам, стихвам; to calm ~ успокоявам се; to burn ~ догарям, загасвам (за огьн), изгарям до основи (за сграда); to bring ~ prices намалявам цени; to boil ~ сгъстявам (се); to get o.'s report ~ to one page съкращавам доклада си на една страница; to turn ~ the radio намалявам радиото; . отиване от no-важно кьм по-незначително място: to go ~ to the country отивам в провинцията; to go ~ from the university напускам/свършвам университета; 5. влошаване на качеството; повреда; worn ~ with use изхабен от употреба; the quality has gone ~ качеството се е влошило; the car broke ~ колата се развали/повреди; 6. за време, място, положение, поредност до, чак до; ~ to our own days чак до наши дни; ~ to chapter V до пета глава; from king ~ to cobbler от царя до обущаря/пъдаря; 7. в брой; to pay ~ плащам в брой; money/cash ~ плащане в брой; 8. predic: to be ~ 1) слязъл съм; 2) свален/повален/паднал/потънал/спуснат съм; to be ~ and out cn. нокаутиран съм; прен. в бедствено положение съм, съвсем съм закъсал; to hit a man when he is ~ нападам човек, който не може да се защити; ) идвам, дошъл съм (от no-важно място); visitors ~ for the day гости, дошли в града за един ден; to be ~ from the university дошъл съм (временно) от университета; завършил съм университета; ) записан съм, в списька съм, определен съм; he is ~ to speak at the meeting той e определен да говори на събранието; 5) стигнал съм (до някакво положение); to be ~ to o.'s last shilling остава ми само един шилинг; 6) залязал съм (за сльнцето); 7) поевтинял съм; 8) to be ~ on а) спускам се/връхлитам върху; имам зъб на; ругая, хокам; б) веднага забелязвам (грешка и пр.); 9) to be ~ with болен съм от; 9. за усилване: -~ below долу; прен. в низините; ~ under на другия край на света, в Австралия, при антиподите; ~ to the ground разг. напълно, съвсем, съвършено; to be ~ in the chops/mouth унил/омърлушен съм; to be ~ at heel 1) токовете ми ca разкривени; 2) прен. изпаднал/ окаян/дрипав съм; to be ~ on o.'s luck закъсал съм; to be ~ in health здравето ми е разклатено; to be ~ by the bows/stern мор. потьвам; up and ~ нагоренадолу, насам-натам; to ride/run/hunt ~ настигам и хващам. [daun] prep 1. по; to walk ~ the street вървя по улицата; ~ (the) wind по посока на вятъра; 2. надолу по; to sail ~ the river плувам по течението на/надолу по реката; . в; ~ town в града; ам. в центъра/търговската част на града; ~ stage на/към предната част на сцената; . през (за време); ~ the ages/years през вековете/годините; to let go ~ the wind изоставям, зарязвам. [] a 1. нанадолен; 2. който идва от по-голям град (за влак и пр.); . cn. predic който губи/изостава с известен брой точки; to be one/two ~ бридж eдно/ две съм вътре; to be ~ «10 губя десет долара (при игра); . унил, потиснат. [] n 1. спускане; слизане; 2. обик. рl неуспех, несполука; a to have a ~ on s.o. имам зъб на някого. [] v разг. 1. свалям; събарям, повалям; надвивам, побеждавам; 2. изпивам (до дъно); to ~ tools свършвам работа за деня; стачкувам.

down east

- ['daun'i:st] n 1. Нова Англия; 2. щатът Мейн.

down's syndrome

- ['dauns'sindroum] n мед. монголоизъм.

down-and-out

- ['daunъnd'aut] а 1. изтощен, омаломощен, смазан; 2. обеднял, съвсем закъсал.

down-at-heel

- ['daunъt'hi:l] а 1. с изтъркани токове; 2. опърпан.

down-come

- ['daunk§m] n 1. проваляне, пропадане; 2. пороен дъжд.

down-comer

- ['daunk§mъ] n наклонен газопровод.

down-easter

- ['daun'i:stъ] n жител на Нова Англия/на щата Мейн.

down-hearted

- ['daun'ha:tid] а отчаян, паднал духом, обезверен, обезсърчен.

down-home

- ['daun'houm] а aм. характерен за Южните щати, южняшки.

down-setting

- ['daun'seti¤] n укор, срязване; подигравка.

down-to-earth

- ['dauntъ'ъ:Ґ] а практичен; реалистичен.

down-train

- ['dauntrein] n жп. влак от столицата за провинцията.

downbeat

- ['daunbi:t] n муз. първото време на такт. ['daunbi:t] а 1. мрачен, песимистичен; 2. отпуснат.

downcast

- ['daunka:st] a 1. наведен, сведен (за очи, поглед); 2. отчаян, унил, убит, паднал духом, съкрушен. ['daunka:st] n 1. мин. вентилационна шахта; насочен надолу въздушен поток; 2. = downthrow.

downer

- ['daunъ] n 1. успокоително (лекарство); 2. неприятно/потискащо преживяване.

downfall

- ['daunfo:l] n 1. провал(яне), поражение, крах; упадък; причина за проваляне; drink was his ~ пиянството го съсипа/провали; 2. обилен валеж, порой.

downfallen

- ['daun'folъn] а пропаднал, съсипан, разсипан.

downgrade

- ['daungreid] n 1. (на)надолнище; 2. прен. пропадане, проваляне; on the ~ в упадък; по лош път. ['daungreid] а нанадолен, наклонен. ['daungreid] adv (на)надолу, по нанадолнище. ['daungreid] v 1. понижавам (в службата); 2. омаловажавам, подценявам.

downhaul

- ['daunho:l] n мор. въже за сваляне на платно.

downhill

- ['daunhil] n 1. склон, нанадолнище; 2. ски спускане; a ~ of life втората половина на човешкия живот. ['daunhil] а 1. нанадолен, наклонен; долен; 2. лек, лесен; the rest was ~ останалото беше лесно/лесна работа. [daun'hil] adv (на)надолу; to go ~ отивам на зле, западам; вървя по наклонена плоскост.

downing Street

- ['dauni¤,stri:t] n 1. Даунинг Стрийт (улица в Лондон); 2. официалната резиденция на британския министър-председател; . британското правителство/министерство на външните работи.

downland

- ['daunlaend] = down 1.

downline

- ['daunlain] n жп. линия, която води от столицата към провинцията.

downmost

- ['daunmoust] а най-долен.

downpipe

- ['daunpaip] n отливна тръба.

downplay

- ['daun,plei] v aм. омаловажавам, подценявам.

downpour

- ['daunpo:] n порой, проливен дъжд.

downright

- ['daunrait] а 1. прям, откровен, честен; 2. явен, очевиден; прен. чист, пълен, кръгъл; ~ madness/nonsense чиста лудост/глупост. ['daunrait] adv 1. съвсем, напълно, съвършено; крайно; 2. направо, открито.

downrightness

- ['daunraitnis] n 1. откровеност, прямота; 2. очевидност.

downspout

- ['daunspaut] = downpipe.

downstage

- ['daunsteidj] adv към/на авансцената; кино близо до камерата. ['daunsteidj] а който се намира в/на авансцената. ['daunsteidj] n авансцена.

downstairs

- [,daun'stЁъz] adv долу, на долния стаж. [,daun'stЁъz] а на по-долен стаж; партерен. [,daun'stЁъz] n долен стаж; партер.

downstate

- ['daunsteit] n ам. южната част на щат. ['daunsteit] а ам. от/на южната част на щат. ['daunsteit] adv ам. към/в южната част на щат.

downstream

- ['daunstri:m] adv (надолу) по течението.

downswing

- ['daunswi¤] n намаляване, намаление, спадане.

downthrow

- ['daunҐrou] n 1. сваляне, поваляне; 2. геол. долно крило на разсед.

downtime

- ['dauntaim] n ам. престой (на машини); принудително бездействие.

downtown

- ['dauntaun] n ам. търговската част/центърът на града. ['dauntaun] adv ам. в търговската част/в центъра на града.

downtrend

- ['dauntrend] n тенденция към намаляване/ спадане/снижаване.

downtrodden

- ['daun,trodn] а потъпкан; потиснат, подчинен, унизен, тормозен.

downturn

- ['dauntъ:n] = downtrend.

downward

- ['daunwъd] a 1. нанадолен; ~ slope нанадолнище; 2. спадащ, влошаващ се; ~ career упадък; . по-кьсен. ['daunwъd] adv 1. (на)долу, нанадолу (и прен.); 2. за време насам.

downwards

- ['daunwъdz] adv 1. (на)долу, нанадолу (и прен.); 2. за време насам.

downwind

- [daun'wind] adv по посока на вятъра.

downy

- ['dauni] а хълмист.

downy

- ['dauni] a 1. пухест, мъхест; 2. мек, пухкав; . нежен, успокоителен, тих; . sl. хитър, лукав; прен. ококорен.

downy mildew

- ['dauni'mildju:] n пероноспора (и болесттa).

dowry

- ['dauъri] n 1. зестра; 2. дарба, талант.

dowse

- [daus] = douse. [daus] v търся вода/подземни богатства с лескова пръчка.

dowsing-rod

- ['dausi¤'rod] = divining-rod.

doxology

- [dok'solъdji] n цьрк. славословие.

doyen

- ['dwaien] n фp. доайен; старши.

doyley

- ['doili] = doily.

doze

- [douz] v дремя, клюмам; to ~ off задрямвам; to ~ o.'s life away проспивам си живота. [douz] n дрямка; подремване.

dozen

- ['d§zn] n дузина; long/great/baker's ~ тринадесет; ~s of десетки, много, маса.

dozer

- ['douzъ] = bulldozer.

dozily

- ['douzili] adv сънливо, дремливо.

doziness

- ['douzinis] n сънливост, дремливост.

dozy

- ['douzi] a 1. сънлив, сънен, дремлив; 2. разг. глупав; мързелив.

drab

- ['draeb] а 1. сив; бозав; 2. прен. сив, мрачен, скучен, eднообразен, безцветен. ['draeb] n 1. повлекана, раздърпана жена; 2. проститутка; . сив/бозав шаек; . сив/бозав цвят; 5. еднообразие, сивота.

drabble

- ['draebl] v оцапвам (се), оплесквам (се), измокрям (се).

drachm

- [draem] 1. = dram; 2. = drachma.

drachma

- ['draekmъ] n (pl-mae,-mas [-mi:, mъz]) драхма (монета).

draconian

- [drae'kouniъn] а драконовски, суров, жесток.

draconic

- [drae'konik] а драконовски, суров, жесток.

draff

- [draef] n кюспе от бира.

draft

- [dra:ft] n 1. чертеж, план; скица, рисунка; 2. проект, чернова; рисуване, чертане; rough ~ първа редакция; чернова; ~ constitution проектоконституция; . ордер, платежна заповед, чек; теглене на пари с чек; . използуване, злоупотребяване (on) (с тьрпение, доверие, приятелство); 5. воен. отред, контингент, команда, част; 6. aм. набор; военна повинност; 7. особ. aм. = draught; 8. attr aм. наливен; 9. attr ам. впрегатен, товарен. [dra:ft] v 1. правя/изработвам чeртеж/план/проект, проектирам; 2. избирам хора за специална цел; . ам. свиквам войници/набор; . ам. изкарвам, изтeглям, източвам, наточвам (вода и пр.); 5. ам. сп. карам (сьстезателна кола) близо до предната, за да използувам намаленото въздушно налягане.

draft board

- ['dra:ft,bo:d] n ам. наборна комисия.

draftee

- [dra:f'ti:] ам. лице, повикано на военна служба.

drafter

- ['dra:ftъ] n 1. човек, който скицира/планира/чертае; 2. ам. впрегатен/товарен кон.

drafting

- ['dra:fti¤] n 1. чертане; ~ paper хартия за чертане; 2. планиране, проектиране,съставяне; редакция, формулировка.

draftsman

- ['dra:ftsmъn] n (pl-men) 1. чертoжник; 2. съставител на законопроект/документ и пр.; . художник, майстор на рисунъка.

draftsmanship

- ['dra:ftsmъnship] n 1. чертожничество; 2. майсторство в рисунъка.

drafty

- ['dra:fti] ам. = draughty.

drag

- [draeg] v (-gg-) 1. тегля, дърпам; 2. влача (се), тътря (се), мъкна (се); . протакам се, провлачам се; ставам скучен; time ~s времето минава бавно; ~ging pain непрекъсната болка; . изоставам; 5. бранувам, грапя; 6. чистя с драга (дьно на река и пр.); търся с канджа (for); to ~ o.'s feet нарочно се бавя/протакам; to ~ on/at a cigarette всмуквам от цигара; drag in вмъквам без нужда (тема и пр.); drag on провлачам се, влача се, проточвам се (за време и пр.); drag out 1) измъквам, извличам; 2) провлачам, протакам, разтеглям (разказ и пр.); drag up 1) изтеглям; 2) отглеждам небрежно/как да е (дете). [draeg] n 1. тех. драга; канджа; 2. брана; . тех. кучка, спирателна обувка, брус; . прен. спирачка; бреме, товар, тежест; скучно/неприятно занимание/работа; to be a ~ on s.o. в тежест съм/преча на някого; 5. теглене, дърпане; бавно движение; 6. тежка шейна; 7. карета с четири коня; 8. вдишване, поемане, всмукване; глътка; 9. ав. (загуба на скорост поради) челно съпротивление; 10. лов. изкуствена диря; 11. ам. sl. влияние; 12. sl. кола, автомобил; състезание за най-бързо набиране на скорост; 1. ам. sl. улица, път (обик. main ~ ); 1. sl. женски дрехи, носени от педераст; забава/сьбиране на педерасти; 15. sl. дрехи; 16. ам. sl. момиче, което човек води на забава и пр.; are you going stag or ~ сам ли ще ходиш или с мадама?

drag race

- ['draeg'reis] n авт. състезание за най-бързо набиране на скорост.

drag-anchor

- ['draegae¤kъ] n плаваща котва.

drag-chain

- ['draeg,tshein] n верига за задържане на колела (при изкачване).

drag-hunt

- ['draegh§nt] n лов с изкуствена следа/диря.

drag-line

- ['draeglain] n екскаватор с (желязно) въже.

drag-net

- ['draegnet] n 1. гриб, дифън; 2. мрежа за ловене на птици; . полицейска мрежа (за залaвяне на престьпници).

draggle

- [draegl] v 1. влача (се), влека (се), мъкна (се) (по земята, из калта); 2. изцапвам (се), оплесквам (се).

draggle-tail

- ['draeglteil] n повлекана.

draggy

- ['draegi] а ам. скучен, тъп.

dragoman

- ['draegъmъn] n (pl -s) драгоман, преводач.

dragon

- ['draegъn] n 1. дракон, змей; 2. свиреп човек; строга възпитателка; . вид къса карабина; войник с такава карабина; . драконов гущер (Draco); 5. астр. D. Дракон (сьзвездие); 6. книжно хвърчило; 7. бот. растение от вида Dracunculus, Dracontium; the Old D. дяволът, сатаната.

dragon's blood

- ['draegъnz'bl§d] n червено смолисто багрилно вещество.

dragon's teeth

- ['draegъnz'ti:Ґ] n pl 1. мит. семена на раздора; 2. воен. разг. редица бетонни противотанкови съоръжения.

dragon-fly

- ['draegъnflai] n зоол. водно конче (Odonata).

dragonnade

- ['draegъneid] n обик. pl 1. ист. преследване на протестантите във Франция чрез настаняване на драгуни в домовете им; 2. преследване; наказателна акция. ['draegъneid] v преследвам, провеждам наказателна акция срещу.

dragoon

- [drъ'gu:n] n 1. воен. драгун; 2. груб, жесток човек; . вид гълъб. [drъ'gu:n] v преследвам, налагам наказателни мерки на, принуждавам насилствено.

dragsman

- ['draegzmъn] n (pl -men) 1. кочияш; 2. sl. крадец по превозните средства.

dragster

- ['draegstъ] n 1. участник в състезание за най-бързо набиране на скорост; 2. кола, пригодена за такова състезание.

drain

- [drein] v 1. отводнявам, пресушавам, дренирам; 2. оттичам се, изцеждам се; изсъхвам; . мед. дренирам; . изпивам, пресушавам (и to ~ dry); 5. прен. лишавам (of); 6. изразходвам (средства и пр.); 7. изчезвам постепенно (и с away); 8. снабдявам с дренажна система/канализация. [drein] n 1. отводнителен канал/тръба; рl канализация; 2. водосточна тръба; . мед. дренажна тръбичка; катетър; . прен. изтощаване; разход, изразходване (на сили, пари и пр.); тежест, бреме; 5. разг. глътка; 6. рl утайка; to go down the ~ разг. похабявам се, отивам на вятъра; so much money down the ~ толкоз пари на вятъра; to laugh like a ~ кикотя се.

drain-pipe

- ['dreinpaip] n 1. канализационна тръба; 2. pl разг. тесни панталони, "кюнци".

drainage

- ['dreinidj] n 1. дренаж, оттичане; пресушаване; 2. канализация; . басейн на река (и ~ basin); . мед. дрениране, дренаж; 5. канални води; 6. attr дренажен; канализационен.

drainer

- ['dreinъ] n 1. гевгир, цедка; 2. = draining-board; . каналджия.

draining-board

- ['dreini¤bo:d] n дъска за изцеждане (на мивка).

drake

- [dreik] n паток. [dreik] n 1. муха, използувана за стръв; 2. ист. викингски кораб; . ист. малко оръдие.

dram

- [draem] n 1. драхма, драм (мярка за точности); 2. глътка, малко количество; to be fond of a ~ обичам да си посръбвам. [draem] v пийвам (си), сръбвам (си).

dram-drinker

- ['draem,dri¤kъ] n пияница.

drama

- ['dra:mъ] n драма.

dramatic

- [drъ'maetik] a 1. драматичен (и прен.); 2. драматически, театрален.

dramatics

- [drъ'maetiks] n pl 1. с гл. в sing драматургия, драматическо изкуство; 2. с гл. в pl любителско представление; разг. театралничене, преструвки.

dramatis personae

- ['draemъtis pъ:'souni:] n pl лат. театр. действуващи лица.

dramatist

- ['draemъtist] n драматург.

dramatization

- [,draemъtai'zeishn] n драматизация, драматизиране (и прен.).

dramatize

- ['draemъtaiz] v 1. драматизирам (и прен.); 2. подходящ съм за драматична преработка (за роман и пр.).

dramaturge

- ['draemъtъ:dj] = dramatist.

dramaturgic

- [,draemъ'tъ:djik] а драматургически.

dramaturgist

- ['draemъ'tъ:djist] = dramatist.

dramaturgy

- ['draemъtъ:dji] n драматургия.

dramshop

- ['draemshop] n пивница, кръчма.

drank

- [drae¤k] вж. drink.

drape

- [dreip] v 1. драпирам; 2. refl обличам (in, with); . падам на дипли/гънки; . разг. провесвам (напр. крак вьрху стол); refl заставам грациозно; провесвам се, увесвам се. [dreip] n 1. драперия; 2. ам. завеса, перде; . рl стерилни покривки при операция; ~ suit sl. мъжки костюм с дълъг жакет и тесни панталони.

draper

- ['dreipъ] n манифактурист; ~'s (shop) манифактурен магазин, магазин за текстилни стоки.

drapery

- ['dreipъri] n 1. (търговия с) текстилни стоки; 2. магазин за текстилни стоки; . драперия; . ам. завеса, перде; 5. изк. изобразяване на облекло и драперии в скулптурата и пр.

drastic

- ['draestik] а 1. драстичен; решителен, смел; 2. мед. силен, силно действуващ.

drat

- [draet] int по дяволите! даму се не види (макар)!

dratted

- ['draetid] а пуст, проклет.

draught

- [dra:ft] n 1. теглене; beast of ~ впрегатно животно; 2. течение; тех. тяга; to feel the ~ духа ми, усещам течение; прен. sl. на тясно съм, загазил съм (особ. парично); . регулатор (на вьздух, газ в печка); . точене (на питие); wine/beer on ~ наливно вино/бира; 5. глътка; at a ~ на един дъх; 6. (доза) лекарство; black ~ силно очистително; 7. мор. водоизместимост; газене; 8. хвърляне (на рибарска мрежа); улов; 9. рl дама (игра); 10. = draft 1, 2, З, , 5; 11. attr впрегатен; 12. attr наливен. [dra:ft] = draft.

draughtboard

- ['dra:ftbo:d] n 1. дъска за игра на дама; 2. чертожна дъска.

draughter

- ['dra:ftъ] = drafter.

draughtsman

- [] =draftsman.

draughtsmanship

- [] =draftsmanship.

draughty

- ['dra:fti] а изложен на течение, в който има силно течение.

draw

- [dro:] v (drew [dru:]; drawn [dro:n]) 1. тегля, влача; дърпам, притеглям; изтеглям, обтягам, издърпвам; изтеглям (жица); the cart ~s easily каруцата върви/се кара леко; to ~ o.'s hat over o.'s ears нахлупвам шапка над ушите си; 2. вадя, (при)добивам; получавам (сведения, заплата, дажби и пр.); извличам, черпя (и прен.); точа, източвам (течност); тегля, изтеглям (пари, кьсмет, карти); вадя, изваждам (зьб); to ~ inspiration from черпя вдъхновение от, вдъхновявам се от; . тегля, хвърлям (жребие); to ~ lots/cuts for/on/over хвърлям жребие за; to ~ straws ам. хвърлям жребие; to ~ a blank изтеглям празно; прен. не успявам, удрям на камък; . изваждам, изтеглям, измъквам (сабя и пр.); изтеглям сабя/нож; 5. предизвиквам, докарвам, изтръгвам (сьлзи, вьздишка, аплодисменти); 6. вдишвам, поемам (вьздух); всмуквам, поливам; to ~ breath поемам въздух; to ~ o.'s first breath раждам се, появявам се на този свят; to ~ a sigh въздишам; 7. изтърбушвам (птица и пр.); 8. тегля (за комин); 9. привличам (внимание, публика и пр.); the play is ~ing well пиесата привлича много публика; to ~ troubles/criticism upon o.s. навличам си неприятности/критика; to ~ s.o. into conversation въвличам някого в разговор; that drew after it great consequences това доведе до важни последици; 10. имам водоизместимост (за кораб); 11. опъвам (льк); 12. свивам (се), сгърчвам (се), изопвам (се); разкривявам (се); ~n face изопнато/измъчено лице; 1. рисувам, чертая; обрисувам, описвам (характер); to ~ a line чертая/начертавам линия; to ~ a/the line прен. тегля граница; to ~ the line at не търпя, отказвам да приема, не приемам; 1. съставям, формулирам, написвам (документ, чек); правя, формулирам (сравнение, разграничения); тегля, вадя (заключение, извод); 15. запарвам се (за чай); 16. лов. претърсвам (местност); измъквам, изкарвам (животно от прикритието му); 17. накарвам (някого) да проговори/да си разкрие картите; he is not to be ~n от него нищо не можеш да разбереш/да измъкнеш; 18. мор. издувам се (за плaтно); 19. сп свършвам наравно/с равен резултат; ~n battle сражение без победа; 20. тех. закалявам; 21. пресушавам (блато и пр.); 22. с adv, prep движа (се), придвижвам (се); to ~ near/close 1) приближавам (се); 2) настъпвам, наближавам, идвам; to ~ to a close наближавам края си; to ~ it mild не преувеличавам; to ~ it fine 1) правя тънки разграничения; 2) едва успявам/сварвам, разчитам на последната минута; to ~ the teeth of обезвредявам, прен. изваждам зъбите на; to ~ to a head прен. назрявам; to ~ a head on прицелвам се в; to ~ bit/bridle/rein 1) спирам кон; 2) прен. спирам се, овладявам се; ) съкращавам разходите си; draw along влача със/след себе си; draw apart 1) оттеглям се; 2) разделяме се; отчуждаваме се; draw aside дръпвам (се) настрана, оттеглям се; draw away 1) отдръпвам се, отдалечавам се; 2) отвеждам; ) сп. откъсвам се напред; draw back 1) отстъпвам, оттеглям се, отдръпвам се; 2) отказвам се; draw down 1) спускам, смъквам (завеса и пр.); 2) ам. намалявам (ресурси и пр.); draw forth предизвиквам, докарвам; draw in 1) вкарвам, въвличам; вмъквам (се); скривам (се); to ~ in o.'s horns скривам рогата си (за охлюв); прен. бия отбой, свивам си опашката; 2) вдишвам; ) привличам (за обща работа); въвличам, вплитам; ) съкращавам/намалявам разходите си; ставам по-предпазлив; 5) събирам (дьлгове и пр.); 6) наближавам към края си, свършвам (за ден); намалявам, ставам по-кратък (за ден); 7) влизам в гарата (за влак); 8) скицирам, нахвърлям; draw off 1) воен. изтеглям, оттеглям (войски); оттеглям се, отстъпвам; 2) отвличам; отвеждам; ) свалям (рькавици и пр.); ) източвам (течност); draw on 1) слагам, навличам (рькавици и пр.); 2) привличам, примамвам; ) приближвам се, наближавам; ) докарвам, довеждам, причинявам; 5) ползувам се от, заимствувам/заемам от; to ~ on o.'s savings тегля от спестяванията си; to ~ on o.'s imagination фантазирам, послъгвам; to ~ on o.'s memory мъча се да си спомня; draw out 1) обтягам, разтягам, разтеглям (тел и пр.); 2) оттеглям се, изтеглям се; ) удължавам се, ставам по-дълъг (за ден); ) протакам, разтакам, провлачвам; 5) изваждам, измъквам, издърпвам; 6) предразполагам, накарвам (някого) да говори; 7) съставям, написвам (документ и пр.); 8) излизам от гарата (за влак); draw over примамвам; привличам на своя страна; draw round събираме се в кръг; draw to дръпвам, затварям (завеса); draw up 1) воен. строявам, нареждам; 2) спирам (за кола), спирам, карам да спре; ) съставям (документ, план); ) refl изправям се, опъвам гръб (често в знак на протест, вьзмущение); заставам мирно; 5) доближавам се; 6) to ~ up with/to настигам. [dro:] n 1. теглене; изтегляне; издърпване, опъване; 2. лотария, томбола; тираж; изтеглена карта/билет; . нещо, което привлича/има успех; примамка; . ам. подвижна част на мост; 5. ам. всмукване (от цигара, лула); 6. сп. игра с равен резултат; 7. сп. списък на състезателите от всеки етап; 8. клисура; 9. изтегляне/изваждане на пистолет и пр.; to be quick on the ~ (умея бързо да) вадя револвера си; прен. реагирам бързо.

draw-well

- ['dro:wel] n кладенец.

drawback

- ['dro:baek] n 1. спънка, пречка, неудобство, затруднение; 2. недостатък, отрицателна страна; . намаление, отстъпка.

drawbar

- ['dro:ba:] n жп. теглителна щанга.

drawbridge

- ['dro:bridj] n подвижен мост.

drawcansir

- ['dro:kaensъ] n главорез; фанфарон.

drawee

- [dro:'i:] n лице, на чиeто име се издава чек/полица и пр.

drawer

- ['dro:ъ] n 1. лице, което тегли пари по чек/полица и пр.; 2. чертoжник; рисувач; . бюфетчик; човек, който налива питие; . [dro:, droъ] чекмедже; 5. pl [dro:z, droъz] долни гащи; top ~ най-висш слой, елит.

drawing

- ['dro:i¤] n 1. рисуване; машинно чертане (и mechanical ~); рисунък; out of ~ погрешно/лошо нарисуван, без перспектива; 2. рисунка; чертеж; скица; графична рисунка/композиция; line ~ рисунка с молив/перо; . дърпане; теглене; изтегляне (на жица и пр.); . теглене (на лотария), тираж; изтеглена сума; 5. закаляване на метал.

drawing account

- ['dro:i¤ъ'kaunt] n фин. авансова сметка.

drawing card

- ['dro:i¤'ka:d] n ам. разг. интересен номер, "шлагер".

drawing-board

- ['dro:i¤bo:d] n 1. чертожна дъска; 2. начален стадий (на работа); still on the ~ още в началния стадий; back to the ~ разг. трябва да почнем пак от началото (след неуспех).

drawing-pen

- ['dro:i¤pen] n тушовка.

drawing-pin

- ['dro:i¤pin] n (чертожно) кабърче.

drawing-room

- ['dro:i¤rum] n 1. гостна (стая), приемна, салон; 2. дворцов прием (за представяне на млади дами от обществото); официален прием; . чертожна зала; . ам. отделно спално купе/салон.

drawing-table

- ['dro:i¤teibl] n разтегателна маса.

drawl

- [dro:l] v говоря провлечено. [dro:l] n провлечен говор.

drawn

- [dro:n] 1. вж. draw; II. а 1. нерешен, без резултат/победа (за сьстезание, сражение); 2. измъчен, изпит, изопнат (за лице); . изваден, гол (за нож и пр.); . мин. изкопан; 5. (с)топен (за масло).

drawn-thread-work

- ['dro:nҐredwъ:k] n ажур.

drawn-work

- ['dro:nwъ:k] n ажур.

drawstring

- ['dro:stri¤] n шнур (за чанта и пр.).

dray

- [drei] n бордова кола, платформа, товарна кола. [drei] v превозвам с/товаря на бордова кола. [drei] drey.

dray-horse

- ['dreiho:s] n товарен кон.

drayage

- ['dreiidj] n 1. пренасяне с бордова кола; 2. такса за превоз.

drayman

- ['dreimъn] n (pl -men) каруцар, колар.

dread

- [dred] v 1. боя се/страхувам се/опасявам се/ужасявам се/страх ме е от; 2. изпитвам страхопочитание пред. [dred] n 1. страх, ужас; боязън; to live in ~ of живея във вечен страх от; 2. страхопочитание; . страшилище. [dred] а 1. страшен, ужасен; 2. вдъхващ страхопочитание.

dreadful

- ['dredful] а 1. ужасен, страшен, страхотен; 2. вдъхващ страхопочитание; . разг. ужасен, отвратителен; penny ~ булеварден криминален роман, евтино сензационно списание.

dreadnought

- ['dredno:t] n 1. мор. дредноут; 2. безстрашен човек; . (палто от) дебел вълнен плат.

dream

- [dri:m] n 1. сън; съновидение; 2. халюцинация; . блян, мечта; идеал; илюзия; фантазия; this car is a ~ to operate мечта е да караш такава кола, тази кола се кара идеално; ~ dress разг. рокля мечта. [dri:m] v (dreamt [dremt], dreamed ['dri:md]) 1.сънувам (of); 2. мечтая, бленувам; фантазирам (of, about); представям си; to ~ o.'s time/life away прекарвам живота си в мечти; to ~ up разг. измислям; . в отр. форма помислям си; I wouldn't dream of doing such a thing ни бих и помислил/и на ум не би ми дошло да направя такова нещо; . дремя (прен.).

dreamboat

- ['dri:mbout] n нещо/човек мечта.

dreamer

- ['dri:mъ] n мечтател; фантазьор.

dreamhole

- ['dri:mhoul] n прозорче/процеп на кула.

dreaminess

- ['dri:minis] n 1. мечтателност; замечтаност; 2. спокойствие.

dreamland

- ['dri:mlaend] n страна на приказките/бляновете.

dreamless

- ['dri:mlis] а без сънища; спокоен (за сьн).

dreamlike

- ['dri:mlaik] а 1. приказен, фантастичен; 2. неясен, призрачен.

dreamt

- [dremt] вж. dream.

dreamworld

- ['dri:mwъ:ld] = dreamland.

dreamy

- ['dri:mi] a 1. мечтателен, замечтан; 2. призрачен, неясен, смътен; . разг. прелестен; . тих; спокоен, успокоителен.

drear

- [driъ] nоет. = dreary.

dreariness

- ['driъrinis] n 1. мрачност, нерадостност; 2. пустота; . скука.

dreary

- ['driъri] а 1. мрачен, тьмен; 2. пуст; . печален, тъжен, нерадостен; потиснат, меланхоличен; . скучен, отегчителен.

dreck

- [drek] n ам. смет, боклук.

dredge

- [dredj] n 1. тех. драга; екскаватор, земекопачка; 2. мрежа за стриди. [dredj] v 1. драгирам; чистя, греба (с драга); 2. копая, правя по-дълбок (канал и пр.) (и с up); . изваждам наяве, измъквам (и с up). [dredj] v ръся, поръсвам, наръсвам (сьс захар и пр.).

dredge-box

- ['dredjboks] = dredger.

dredger

- ['dredjъ] = dredge 1. ['dredjъ] n съд за ръсене (сьс захар и пр.).

dreg

- [dreg] n 1. pl утайка; отпадъци, остатъци; to drink to the ~s изпивам до дъното; the ~s of society измeтът на обществото; 2. остатък, малко количество; not a ~ нищичко; нито капка.

dreggy

- ['dregi] а мътен, с утайка.

drench

- [drentsh] v 1. намокрям, измокрям; накисвам; напоявам (и прен.); 2. давам доза лекарство (на животно). [drentsh] n 1. измокряне, намокряне; 2. проливен дъжд; . доза лекарство (на животно).

drencher

- ['drentshъ] n 1. разг. проливен дъжд; 2. фуния за наливане лекарство в устата на животно.

dresden (china)

- ['drezdъn] n дрезденски порцелан.

dresden china

- ['drezdъn'tshainъ] n дрезденски порцелан.

dress

- [dres] v 1. обличам (се); обличам се официално; докарвам се (и с up); 2. украсявам, нареждам, подреждам; мор. украсявам кораб със знаменца; to ~ a shop window подреждам витрина; to ~ the streets украсявам улиците (по някакьв случай); . тимаря, чеша, чистя (кон); . приготвям, гарнирам, подправям (салата); 5. изработвам; обработвам (кожи, тькани); шлифовам (камьк); скробвам (прежда); апретирам (плат); рендосвам, дялам; 6. мин. обогатявам (руда); 7. торя (земя); 8. изравнявам; воен. равнявам се; to ~ by the right равнявам се надясно; right/left ~! надясно/наляво равнис! 9. чистя (пиле, риба и пр.), приготвям за готвене; 10. почиствам, намазвам, превързвам (рана); 11. to ~ o.'s hair сресвам се, правя си косата/прическа; dress down 1) нахоквам здравата; напердашвам; 2) тимаря, чеша, чистя (кон); dress out гиздя се, докарвам се; dress up 1) обличам (се) изискано/официално; 2) маскирам (се) (as като); ) представям в по-добра светлина, разкрасявам. [dres] n 1. облекло, дрехи; рокля; full ~ 1) вечерно облекло; 2) воен. парадна униформа; evening ~ вечерно облекло, фрак, смокинг, вечерна рокля; morning ~ официално дневно облекло; 2. прен. облекло, премяна, одеяние; a French book appearing in English ~ френска книга, преведена на английски език. [dres] а 1. официален; ~ affair официален случай/прием; 2. (подходящ) за рокля; ~ length плат за една рокля.

dress parade

- ['drespъ'reid] n 1. модно ревю; 2. воен. парад в пълна униформа.

dress rehearsal

- ['dresri'hъ:sl] n генерална репетиция.

dress-circle

- ['dres'sъ:kl] n театр. първи балкон.

dress-coat

- ['dreskout] n фрак.

dress-goods

- ['dresgudz] n pl платове за дамски и детски дрехи.

dress-preserver

- ['drespri,zъ:vъ] n потник (на дреха).

dress-shield

- ['dresshi:ld] = dress-preserver.

dress-suit

- ['dressju:t] n фрак.

dressage

- [dre'sa:j] n фp. обяздване.

dresser

- ['dresъ] n 1. декоратор; аранжор (на витрини); 2. хирургическа сестра; асистент при операция; . театр. гардеробиер (на актьор); . кожар; 5. мин. обогатителна машина. ['dresъ] n 1. кухненски бюфет; 2. ам. скрин; тоалетна маса; ~ set тоалетни принадлежности (гребен, четка и пр.). ['dresъ] n човек, който се облича по даден начин; smart ~ жена, която се облича елегантно.

dressiness

- ['dresinis] n 1. натруфеност; 2. елегантност.

dressing

- ['dresi¤] n 1. обличане; облекло; 2. приготвяне, нагласяване; украса; подправяне (на ястие, салата); изкормяне, почистване (на пиле, риба); . сос; гарнитура (на ядене); плънка (на птица); . превързочни материали и лекарства за рани; почистване, превързване; превръзка; 5. воен. равнение, равняване; 6. тор; наторяване; 7. мин. обогатяване (на руда); 8. текст. апретиране; апретура, кола; скроб.

dressing-case

- ['dresi¤,keis] n тоалетна чанта, чанта с тоалетни принадлежности.

dressing-down

- ['dresi¤'daun] n разг. нахокване, пердах; to give s.o. a good ~ добре напердашвам някого.

dressing-gown

- ['dresi¤gaun] n халат, пеньоар.

dressing-room

- ['dresi¤rum] n гримьорна; тоалетна, гардеробна, съблекалня.

dressing-station

- ['dresi¤,steishn] n воен. превързочен пункт; пункт за първа помощ.

dressing-table

- ['dresi¤,teibl] n тоалетна маса; тоалетка.

dressmaker

- ['dresmeikъ] n 1. шивачка; 2. attr фантазе (за дамска дреха).

dressmaking

- ['dresmeiki¤] n шиене/шев на дамски дрехи.

dressy

- ['dresi] a 1. който обича да се докарва; елегантен; 2. официален; шик (за облекло); . натруфен.

drew

- [dru:] вж. draw.

drey

- [drei] n хралупа на катеричка.

drib

- [drib] n : ~s and drabs (съвсем) малки количества/суми.

dribble

- ['dribl] v 1. капя; капвам; 2. лигавя се; . сп. дриблирам. ['dribl] n 1. капка; капене; росене (на дьжд); 2. съвсем малък поток; . сп. дриблиране.

dribbler

- ['driblъ] n 1. лигльо; 2. сп. дрибльор.

dribblet

- ['driblit] n малко количество; капка; by/in ~s малко по малко, капка по капка.

driblet

- ['driblit] n малко количество; капка; by/in ~s малко по малко, капка по капка.

drier

- [] = dryer.

drift

- [drift] n 1. (бавно) течение; морско/речно течение; 2. мор., ав. дрейф, отклонение, отнасяне; . направление, насока; тенденция; намерение; стремеж, цел; смисъл; I see your ~ виждам накъде биеш; . пасивност, бездействие; policy of ~ пасивна политика; 5. преспа; нанос; куп, струпване (на пяськ, облаци и пр.); геол. нанос (от ледник и пр.); 6. плавей; 7. плаваща рибарска мрежа; 8. шибан от вятъра дъжд, пушек и пр.; носени от вятъра облаци; подкарано стадо; 9. мин. хоризонтална галерия; 10. воен. шомпол; 11. тех. пуасон, пробой(ник); дорн, замба; клин за избиване; 12. постепенна промяна (на отношение и пр.); отклонение (от правилно тьлкуване и пр.). [drift] v 1. нося (се), отнасям (се), дрейфирам; to ~ apart разделяме се, отчуждаваме се; 2. разнасям (се), разпръсквам (се) (за дим, облаци и пр.) (away); . пускам трупи (по вода); . бездействувам, нищо не правя; оставям се да ме носи течението, оставям се на съдбата; 5. нося се без компас; движа се безцелно; скитам; to ~ in свръщам, наминавам; to ~ from job to job постоянно си меня работата, the conversation ~ed from one topic to another разговорът минаваше от тема на тема; 6. тех. разширявам отвор; 7. рикоширам, отплесвам се, отскачам.

drift fence

- ['drift'fens] n ам. ограда за добитък (на ранчо).

drift-anchor

- ['drift,ae¤kъ] n плаваща котва.

drift-ice

- ['driftais] n плаващи ледени блокове.

drift-net

- ['driftnet] n плаваща рибарска мрежа.

drift-sail

- ['driftseil] n корабно платно, спуснато във водата, за да забавя движението при буря.

drift-sand

- ['driftsaend] n подвижен пясък.

drift-way

- ['driftwei] n 1. = drift 9; 2. мор. курс на дрейфиращ кораб; . път, по който се кара добитък.

driftage

- ['driftidj] n 1. отклонение от дадена посока/ курс, дрейф; 2. плавей; . геол. наносни образования.

drifter

- ['driftъ] n 1. мор. дрифтер; 2. непостоянен/слабохарактерен човек; човек без цел в живота; скитник.

driftwood

- ['driftwud] n плавей.

drill

- [dril] n свредел; бургия; бормашина. [dril] v пробивам дупка (сьс свредел и пр.); пускам сонда (for); пробивам (и с through); to ~ a hole in разг. застрелвам. [dril] n 1. тренировка; гимнастическо упражнение; воен. строева подготовка; ~ cartridge халосен патрон; 2. рутина; строга дисциплина. [dril] v обучавам (и войници), тренирам; упражнявам (in); минавам строево обучение; to ~ an idea into s.o. внушавам някому нещо. [dril] n 1. (засята) бразда; 2. редосеялка. [dril] v сея/торя на бразди/редове. [dril] n памучен/ленен габардин. [dril] n зоол. вид мандрил (Mandrillus leucophaeus). [dril] n зоол. вид морски охлюв (Urosalpinx cinerea).

drill-ground

- ['drilgraund] n воен. учебен плац/полигон.

drill-hall

- ['drilho:l] n воен. гимнастически салон.

drill-harrow

- ['dril,haerou] n редова брана/култиватор.

drill-hole

- ['drilhoul] n дупка, направена със свредел.

drill-husbandry

- ['dril,h§zbъndri] n редова сеитба.

drill-plough

- ['drilplau] n редосеялка.

drill-press

- ['drilpres] n тех. пробивен чук.

drill-sergeant

- ['drilsa:djъnt] n 1. сержант, който обучава новобранци; 2. = drillmaster 2.

drilling

- ['drili¤] n 1. воен. строева подготовка; 2. тренировка (и сп.), упражнение, упражняване; . продупчване със свредел; сондиране; . редова сеитба. ['drili¤] = drill7.

drilling-machine

- ['drili¤mъ,shi:n] n бормашина.

drillmaster

- ['drilma:stъ] n 1. воен. офицер, завеждащ строевата подготовка; 2. строг/педантичен учител/ директор, "фелдфебел".

drink

- [dri¤k] v (drank [drae¤k]; drunk [dr§¤k]; поет. drunken ['dr§¤kъn]) 1. пия, изпивам; to ~ to s.o./(to) s.o.'s health пия за здравето на някого, пия наздравица за някого; to ~ deep of пия жадно, пия на големи глътки; you must ~ as you have brewed каквото си надробил, такова ще сърбаш; 2. пия, пиянствувам, пияница съм; to ~ hard/heavily много пия; to ~ o.s. drunk напивам се; to ~ o.s. into debt потьвам в дългове от пиянство; to ~ o.s. into oblivion пия до забрава; to ~ o.s. to death умирам от пиянство; to ~ s.o. under the table надпивам някого; . всмуквам влага (за растение); . вдишвам дълбоко; drink away 1) изпивам, пропивам (пари, имот); 2) удавям (грижи и пр.) с пиене; drink down 1) изпивам/глътвам наведнъж; 2) надпивам (някого); ) = drink away 2; drink in 1) прен. поглъщам жадно, попивам, опивам се от, захласвам се по (дума, гледка и пр.); слушам прехласнат; 2) поглъщам влага (за растение); drink off изпивам/глътвам наведнъж; drink up изпивам; ~ up! изпийте/изпразнете чашите! екс!. [dri¤k] n 1. питие, напитка; hard/strong ~s спиртни напитки; soft ~s безалкохолни напитки; 2. глътка; чаш(к)а; изпито количество; to have/take a ~ пия, пийвам; a ~ of water глътка/чаша/малко вода; long ~ коктейл със сода в голяма чаша; short ~ (чаша) непримесено/неразредено питие; . пиене, пиянство; to take to ~ пропивам се, удрям го на пиянство; in ~ пиян, в пияно състояние; to be in ~ /the worse for ~/under the influence of ~ пиян съм; . sl. the ~ морето; to go into/to hit the ~ удавям се.

drink-money

- ['dri¤k,m§ni] n бакшиш.

drink-offering

- ['dri¤k,ofъri¤] n рел. дар от вино/масла и пр.

drinkable

- ['dri¤kъbl] I. а годен/добър за пиене, II. n pl напитки.

drinkably

- ['dri¤kъbli] adv така, че да e годен за пиене; ~ warm приятно топъл.

drinker

- ['drinkъ] n 1. човек, който пие; пияница, пияч, алкохолик; 2. поилка за добитък, птици и пр.

drinking

- ['dri¤ki¤] n 1. пиене; 2. пиянство; . attr за пиене; пиянски, гуляйджийски.

drinking-bout

- ['dri¤ki¤,baut] n гуляй; пиене, запиване.

drinking-fountain

- ['dri¤ki¤,fauntin] n обществена чешма.

drinking-house

- ['dri¤ki¤haus] n пивница, кръчма.

drinking-trough

- ['dri¤ki¤,trof] n корито/поилка за добитък.

drip

- ['drip] v (-рр-) 1. капя; пускам капка по капка; his hands ~ped with blood от ръцете му капеше кръв; to ~ with wet цял съм мокър; 2. ам. прен. изпълнен/ препълнен съм; отрупан/претрупан съм; her voice ~ped sarcasm гласът и бе изпълнен със сарказъм; novel that ~s sentimentality блудкаво сантиментален роман; uniform ~ping with gold braid униформа, цялата покрита със златни ширити. ['drip] n 1. капене; капка; шум от капки; 2. = dripmoulding; . sl. глупав/скучен/безхарактерен човек; "мекотело";. . sl. блудкаво ласкателство, лигавене; 5. sl. недоволство, ръмжене; 6. мед. венозна инфузия/система.

drip coffee

- ['drip'kofi] n кафе, приготвено в перколатор.

drip coffeepot

- ['drip'kofipot] n перколатор.

drip mat

- ['drip,maet] n подложка за чаша.

drip pan

- ['drip,paen] = dripping pan.

drip pot

- ['drippot] n перколатор.

drip-drip

- ['dripdrip] int кап-кап.

drip-drop

- ['dripdrop] int кап-кап.

drip-dry

- ['dripdrai] v суша (дреха) нa закачалка, без да гладя после. ['dripdrai] а който не се нуждае от гладене след прането. ['dripdrai] v дреха от плат, който не се нуждае от гладене.

drip-feed

- ['dripfi:d] v (-fed [-fed]) мед. храня чрез стомашна/венозна инфузия.

drip-moulding

- ['drip,mouldi¤] n арх. корниз, навес (над прозорец, врата и пр.).

dripper

- ['dripъ] n капкомер, гутатор.

dripping

- ['dripi¤] n 1. капене; 2. обик. pl мазнина от изпържено месо. ['dripi¤] а съвсем мокър, вир-вода; ~ roast прен. източник на лесни печалби, "яма".

dripping pan

- ['drip(i¤),paen] n тава (за сьбиране на мазнината от изпьржено месо).

dripping-tube

- ['dripi¤,tju:b] = dripper.

drippy

- ['dripi] a 1. който капе (за кран и пр.); 2. дъжделив; . sl. сладникаво сантиментален.

dripstone

- ['dripstoun] n 1. = drip-moulding; 2. (филтър от) порест камък; сталактити, сталагмити.

drive

- [draiv] v (drove [drouv]; driven [drivn]) 1. карам; гоня, пъдя (добитьк, дивеч и пр.); преследвам; подплашвам (дивеч, за да се сьбере на едно място); пропъждам, изгонвам (неприятел); to ~ the country for game търся дивеч; to ~ into a corner прен. притискам до стената, поставям натясно; 2. чукам, зачуквам, забивам (се), вкарвам (нож, гвоздей и пр.); to ~ a nail home забивам гвоздей до главичката; прен. докарвам/довеждам дoкрая; to ~ a lesson home втълпявам, накарвам добре да почувствува/разбере; to ~ s.th. into s.o.'s head набивам/втълпявам някому нещо; to ~ s.th out of s.o.'s head избивам нещо от главата на някого; . удрям, запращам, изпращам (топка - при игра); изпращам, мятам (стрела и пр.); to ~ a charge home воен. улучвам целта; . карам (превозно средство); карам, управлявам, движа, привеждам в движение (машина); карам, закарвам; откарвам, докарвам (с превозно средство); возя (се); to ~ over s.o прегазвам някого; to ~ a pen/quill писателствувам; 5. върша, правя (тьрговия, сделка); 6. прокарвам (тунел, пьт и пр.); 7. докарвам, довеждам (до някакво сьстояние); принуждавам, тласкам (to); to ~ s.o. into doing s.th. принуждавам някого да извърши нещо; I won't be ~n няма да допусна да ми се налагат; to ~ s.o. mad/crazy/demented/out of his senses подлудявам някого; to ~ s.o. wild вбесявам някого; 8. шибам, блъскам, тласкам, нося (за вятьр, дьжд, вьлни); отнасям, изхвърлям, изтласквам; натрупвам; нося се стремително; to ~ before the wind/storm нося се стремително напред, тласкан от бурята; to be ~n out of o.'s course отклонявам се от пътя си поради силен вятър; ~n snow преспа, навят сняг; 9. претоварвам, преуморявам; експлоатирам; 10. отлагам; 11. пускам (трупи) по вода; 12. проявявам предприемчивост/замах; drive against блъскам се о; хвърлям се срещу/ върху; drive along 1) карам, гоня (добитьк и пр.); 2) пътувам с кола; карам кола; drive at 1) преследвам, целя; I see what you're driving at виждам накъде биеш/какво целиш/какво искаш да кажеш; 2) работя неуморно/непрестанно над; ) to let ~ at замахвам/запращам/изстрелвам по; drive away 1) изгонвам, прогонвам, пропъждам (и мисли, грижи); 2) отпътувам, тръгвам (с кола и пр.); ) to ~ away at работя неуморно/непрестанно над; drive back 1) отблъсквам; 2) потискам, сподавям (чувство и пр.); ) докарвам обратно; връщам се (с кола и пр.); drive down 1) откарвам/довеждам/отивам на село/в провинцията; 2) принуждавам (самолет) да кацне; ) потискам (чувство и пр.); drive in 1) забивам, набивам, зачуквам (гвоздей и пр.); 2) връщам се, пристигам (с кола и пр.); вкарвам, прибирам (кола и пр.); drive off = drive away; drive out 1) изгонвам, прогонвам, пропъждам; 2) избивам, изваждам (гвоздей и пр.); ) излизам с кола; drive through 1) забивам; промушвам; to ~ o.'s fist through a window разбивам прозорец с юмрук; 2) (пре)минавам, пътувам през; drive under потискам, сподавям (чувство и пр.); drive up приближавам (се); спирам (за кола). [draiv] n 1. разходка (с кола и пр.); 2. път (за коли и пр.), алея (за коли) към къща; широк път в гора; просека; . преследване, гонене, гонитба (на дивеч); . енергия, сила; предприемчивост; динамизъм; 5. псих. подтик, импулс; инстинкт; неудържим стремеж; 6. тех. привеждане в движение; двигателен механизъм; място на кормилото (в кола); left-/ right-hand ~ ляво/дясно управление; 7. сп. плосък удар (при тенис и пр.); полет (на топка); 8. воен. удар, стремително нападение, атака; 9. кампания; 10. ам. събиране на говеда, за да им се сложи клеймо; събрани говеда; 11. пускане (на трупи) по вода; натрупани трупи при пускане; 12. състояние на (голямо) напрежение; 1. игра (на карти и пр.) с много участници/няколко карета.

drive-in

- ['draiv'in] n ам. кино/ресторант и пр., където посетителите могат да останат в колите си ( и attr).

drivel

- ['drivl] v 1. лигавя се; сополивя се; текат ми сополи/лиги; 2. дрънкам глупости, говоря като малоумен/като дете; . to ~ away пропилявам, прахосвам. ['drivl] n глупости, безсмислици; глупаво държане; прен. лигавене.

driveller

- ['drivlъ] n 1. лигльо; сополанко; 2. глупак; идиот.

driven

- [] вж. drive.

driver

- ['draivъ] n 1. шофьор, водач на превозно средство; машинист (на влак и пр.); ватман; колар; кочияш, файтонджия; private ~ любител шофьор; ~ 's seat място на шофьора; прен. ръководно място; 2. човек, който кара добитък; говедар; коняр; лов. гонач; . надзирател (на роби); експлоататор, човек, който кара да му се работи непрестанно (и slave-~); . тех. задвижващо колело; механизъм за привеждане в движение; 5. сп. пръчка за голф за дълги удари; 6. = driver ant.

driver ant

- ['draivъr'aent] n вид африканска мравка (Dorylus).

driveway

- ['draivwei] = drive 2.

driving

- ['draivi¤] a 1. движещ, двигателен; 2. пороен, шибащ; . енергичен, предприемчив. ['draivi¤] n 1. каране, шофиране; ~ to the public danger опасно/невнимателно каране; back-seat ~ ам. съвети към шофьора от страна на пътник; прен. вмешателство в чужди работи; 2. голф силен/дълъг удар.

driving-box

- ['draivi¤,boks] n капра.

driving-gear

- ['draivi¤,giъ] n тех. задвижващо зъбно колело.

driving-license

- ['draivi¤,laisъns] n шофьорска книжка, разрешително за шофиране.

driving-test

- [ 'draivi¤,test] n шофьорски изпит.

driving-wheel

- ['draivi¤,wi:l] n тех. задвижващо колело.

drizzle

- ['drizl] v рося, ръмя; пръскам. ['drizl] n ситен дъжд.

drizzly

- ['drizli] а дъжделив.

drogue

- [droug] n 1. корк на харпун; 2. плаваща котва; шамандура.

droit

- [droit] n юр. законно право; ~s of Admiralty права върху пленен неприятелски кораб/стоки и пр.; ~ de/du seigneur ист. право на феодала да прекара първата брачна нощ с булката на васала си.

droll

- [droul] а смешен, забавен, комичен. [droul] n 1. смешен човек; смешник, палячо; 2. the ~ комичното.

drolly

- ['drouli] adv смешно, комично, забавно.

drome

- [droum] разг. = aerodrome.

dromedary

- ['dromъdъri] n едногърба камила; бързоходна камила за езда.

dromond

- ['dromъnd] n бърза средновековна галера.

drone

- [droun] n 1. търтей (и прен.); 2. бръмчене (на пчела, мотор и пр.); . монотонно/провлачено пеене/говор; . звук на гайдуница; 5. басова партия (при хорово пеене); 6. ав. самолет с дистанционно управление (без пилот). [droun] v 1. бръмча; руча; 2. говоря/пея монотонно/ провлачено; . безделнича; to ~ away o.'s youth пропилявам младостта си (в безделие); . to ~ on говоря/действувам/извършвам се скучно/еднообразно.

droning

- ['drouni¤] а бръмчащ; монотонен; провлачен.

drool

- [dru:l] v 1. лигавя се; текат ми лигите (и при вида на ядене); 2. дрънкам глупости; прен. лигавя се; . гледам похотливо. [dru:l] n 1. лигавене (и прен.); 2. глупости.

droop

- [dru:p] v 1. свеждам (се), навеждам (се); клюмвам; 2. свеждам, навеждам (очи); поет. клоня към залез; . клюмвам, вяхна, увяхвам, линея. [dru:p] n 1. свеждане, навеждане, клюмване; 2. униние, унилост.

drooping

- ['dru:pi¤] а 1. наведен, клюмнал; отпуснат, увиснал (за мустаци и пр.); 2. клюмнал, увяхнал (за цвете и пр.); . унил, паднал духом; линеещ.

droopingly

- ['dru:pi¤li] adv унило; отпуснато.

drop

- [drop] n 1. капка, капчица; мед. рl капки (особ. за очи); a ~ in the bucket/ocean прен. капка в морето; 2. глътка, капка, малко количество; to take/have a ~ too much понапивам се, сръбвам си; . перла; диамант; висулка (на обица, полиелей и пр.); обица с висулка; . дропс, бонбонче; 5. височина, склон, спуск; 6. падане; (с)пускане; 7. спадане, намаление, снижение (на температура, цени, напрежение); прен. изпадане, западане (в обществото); 8. театр. падаща/спускаща се завеса; проспект; 9. сп. ритане на топката от земята, след като е пусната с ръка; 10. подставка под бесилка; прен. бесило, бесилка; 11. тех. спад(ане); праг (на канал); 12. воен. парашутен десант; парашутисти/боеприпаси, спуснати наведнъж; 1. sl. място за укриване на крадени вещи/тайни документи и пр.; 1. sl. подкуп; 15. паднал плод; 16. новородено животно; 17. ам. (отвор на) пощенска кутия; 18. капаче на ключалка; 19. attr подвижен, спускащ се; at the ~ of a hat веднага, тозчас, незабавно; при най-малкия повод; to get/have the ~ on s.o. разг. поставям някого в неизгодно положение, вземам връх над някого. [drop] v (-pp-) 1. капя, капвам; роня, проронвам; to ~ at the nose тече ми носът; 2. (из)пускам, изтървавам; спускам; падам; отпускам се; карти принуждавам противника да даде висока карта; падам (за висока карта, когато се играе по-голяма от сьщия цвят); to ~ a goal сп. отбелязвам гол, като ритам топката, пусната с ръка на земята; to ~ from the clouds идвам изневиделица, изтърсвам се ненадейно; his jaw ~ ped челюстта му се отпусна, прен. провеси нос; to work till one ~s работя, докато капна; I'm fit/ready to ~ with sleep/fatigue капнал съм за сън/от умора; . изпускам, пропускам (буква и пр.), не произнасям; . спускам се, смъквам се, скачам, слизам; 5. снижавам се, хлътвам (за терен); снижавам, понижавам, снишавам (глас); навеждам, свеждам (очи); намалявам (се), cпадам (за цени, температура и пр.); стихвам (за вятьр и пр.); 6. изоставям, зарязвам, отказвам се от; прекъсвам, спирам, секвам; to ~ s.o. like a hot potato/chestnut изведнаж зарязвам някого, избягвам от някого като от чума; ~ it! стига (по този въпрос)! the affair was allowed to ~ въпросът бе изоставен/потулен; 7. докарвам, довеждам (с превозно средство); свалям (от превозно средство); придружавам; занасям; спускам с парашут; 8. мор. нося се по течението/с отлива; 9. свалям; повалям (с удар, изстрел); 10. написвам, драсвам (писмо и пр.); 11. казвам (неволно), изпускам, изтървавам; правя (забележка) (и to let ~); to ~ a word in s.o.'s ear подшушвам някому нещо; 12. губя, изгубвам (пари, игра); 1. обагням се, отелвам се и пр. (и преждевременно); 1. уволнявам; отстранявам; 15. вземам, поглъщам (лекарство и пр.); to ~ asleep заспивам; to ~ short не стигам; не постигам целта си; to ~ to the rear изоставам; to ~ the hem of a coat отпускам подгъва на палто; to ~ eggs приготвям яйца на очи; to ~ from sight изгубвам се от погледа; ~ dead! презр. я па тоя! що се не застреляш!; drop across срещам случайно, натъквам се на; drop away 1) намалявам постепенно (за приходи, посещения и пр.); 2) отиваме си един по един, разотиваме се, изчезваме; ) изоставам (при надбягване); изоставям кауза; напускам; отделям се (from); drop back 1) връщам се назад (кьм базата си); 2) изоставам, губя предимство (при сьстезание и пр.); drop behind изоставам, оставям се да ме надминат; drop by свръщам, отбивам се; drop down 1) падам (долу/на земята); смъквам се, спускам се; 2) намалявам, стихвам; ) to ~ down on s.o. нахвърлям се върху някого (и прен.), наругавам някого; drop in 1) навестявам, отбивам се, свръщам (on s.o. у някого); 2) влизаме един по един; точим се; drop into 1) свръщам в, отбивам се в/у; 2) to ~ into a habit добивам навик, свиквам, привиквам; drop off 1) падам, капя, окапвам (за листа); 2) заспивам (и to ~ off to sleep); ) = drop away 2; ) свалям (от превозно средство), оставям; 5) ам. разг. изоставям, отказвам се от, зарязвам; drop on нахвърлям се върху (и прен.); мъмря, начесвам; drop out 1) изпускам, пропускам (буква, име в списьк и пр.); 2) изпадам (за буква и пр.); изплъзвам се от; it has ~ped out of my mind забравил съм; ) отпадам, оттеглям се, преставам да участвувам/да се интересувам; he has ~ped out of things recently напоследък не се интересува от нищо/се е оттеглил от обществения живот; drop over/round = drop in 1; drop through провалям се, пропадам (за план и пр.).

drop seat

- ['drop,si:t] n подвижна седалка (в кола и пр.).

drop-curtain

- ['drop,kъ:tn] n театр. спускаща се/падаща завеса.

drop-head

- ['drophed] n 1. подвижен покрив на автомобил; гюрук; 2. автомобил с подвижен покрив.

drop-in

- ['drop,in] n случаен посетител.

drop-kick

- ['dropkik] n сп. ритане на топка, която играчът пуска с ръка; гол, вкаран по този начин. ['dropkik] v сп. ритам топката, след като съм я пуснал с ръка; вкарвам гол по този начин.

drop-leaf

- ['dropli:f] n крило на разтегателна маса.

drop-letter

- ['dropletъ] n ам. писмо до лице в същия град.

drop-off

- ['drop,of] n 1. стръмен наклон; спускане направо надолу; 2. рязко намаление (на посещения и пр.).

drop-scene

- ['dropsi:n] n 1. = drop-curtain; 2. последна сцена/действие (и прен.).

drop-shot

- ['dropshot] n 1. cn. сечена топка; 2. сачми.

droplet

- ['droplit] n капчица.

dropout

- ['dropaut] n ам. 1. отпаднал студент/ученик; 2. човек, който се е оттеглил от обществения живот.

droppage

- ['dropidj] n плодове, нападали, преда да узреят.

dropper

- ['dropъ] n 1. капкомер, гутатор, пипета; 2. вид изкуствена муха за риболов.

droppings

- ['dropi¤z] n pl животински тор; курешки.

dropsical

- ['dropsikъl] a 1. болен от воднянка; 2. подут, подпухнал.

dropsy

- ['dropsi] n мед. воднянка.

dropwort

- ['dropwъ:t] n бот. орешец, отвратниче (Spiaea filipendula).

drosera

- ['drosъrъ] n бот. росянка.

droshky

- ['droshki] n рус. дрошка (лек файтон).

drosky

- ['droski] n рус. дрошка (лек файтон).

dross

- ['dros] n 1. шлака; 2. примес; . отпадъци, остатъци, смет; прен. брак, боклук; . разг. пари.

drossy

- ['drosi] а 1. съдържащ/примесен с шлака; 2. малоценен; . нечист.

drought

- ['draut] n 1. суша, засуха; 2. продължителна липса/недоимък; . ост. жажда, изжаднялост.

droughty

- ['drauti] а 1. сух, сушав; 2. ост. жаден, изжаднял.

drouth

- [drauҐ] ост., ам. = drought.

drove

- [drouv] вж. drive. [drouv] n 1. черда; 2. път, по който се карат говеда; . тьлпа, вълна (от хора), in ~s на тълпи/вълни/тумби; . широко каменарско длето; 5. тех. длаб; 6. тесен напоителен/отводнителен канал. [drouv] v 1. карам черда; 2. дялам с каменарско длето.

drover

- ['drouvъ] n търговец на говеда, джелепин.

drown

- [drawn] v 1. давя (се), удавям (се); to ~ o.s. удавям се, самоубивам се чрез удавяне; ~ed man удавник; 2. прен. удавям, забравям; . наводнявам (местност); to be ~ed out оставам без подслон поради наводнение; . удавям (глас, звук), заглушавам (и с out); eyes ~ed in tears плувнали в сълзи очи; like a ~ed rat като мокра кокошка; to ~ the miller кръщавам виното; a ~ing man will catch at/cling to a straw давещият се и за сламката се хваща.

drowse

- [drauz] v 1. дремя; to ~ away/off задрямвам; 2. приспивам, правя сънлив; . прен. дремя, бездействувам; to ~ away o.'s time проспивам си времето. [drauz] n дрямка, полусън; просъница; сънливост.

drowsiness

- ['drauzinis] n сънливост.

drowsy

- ['drauzi] а сънлив, дремлив; който кара на сън; to grow ~ доспива ми се, оборва ме сън/дрямка; to be/feel ~ спи ми се, кара ме на сън.

drub

- [dr§b] v (-bb-) 1. бия (с пръчка), налагам, бъхтя, пердаша; 2. ругая (грубо); . надвивам, побеждавам; набивам; to ~ s.th. into/out of s.o. набивам/избивам нещо в/от главата на някого.

drubbing

- ['dr§bi¤] n бой, пердах; to give s.o. a ~ набивам/напердашвам/побеждавам някого; to take a ~ претърпявам поражение; прен. ям пердаха; здравата ме наругават.

drudge

- [dr§dj] n човек, който върши черна/тежка/неблагодарна работа, роб (и прен.). [dr§dj] v върша черна/скучна/тежка/неблагодарна работа, опъвам, робувам, работя като роб; to ~ and slave робувам.

drudgery

- ['dr§djъri] n черна/неблагодарна/тежка/скучна работа, робски труд, робия.

drug

- [dr§g] n 1. лекарство, лек; 2. наркотично средство, наркотик; . залежала стока (и ~ on the market). [dr§g] v (-gg-) 1. слагам наркотик в (храна, питие); 2. вземам/употребявам наркотици; . давам (някому) наркотично средство; упоявам (и прен.).

drug-addict

- ['dr§g,aedikt] n наркоман.

drug-fiend

- ['dr§g,fi:nd] n наркоман.

drug-habit

- ['dr§ghaebit] n наркомания.

drug-traffic

- ['dr§g,traefik] n търговия с наркотици.

drugget

- ['dr§git] n груба вълнена филцована материя за черги.

druggist

- ['dr§gist] n 1. аптекар, дрогерист; 2. ам. собственик на магазин за лекарства и други дребни стоки.

drugstore

- ['dr§gsto:] n ам. магазин за санитарни материали, лекарства, дребни стоки, закуски и пр.; ~ cowboy лентяй, който се навърта около такива магазини; младеж, облечен като каубой (без да е бил някога каубой).

druid

- ['dru:id] n 1. друид (древнокелтски жрец); 2. член на дружество за поддържане на келтската народна култура.

druidess

- ['dru:idis] ж.р. от druid.

druidic

- [dru:'idik] а друидски.

druidical

- [dru:'idikъl] а друидски.

druidism

- ['dru:idizm] n друидизъм (религиозна система на древните келти в Галия, Британия и Ирландия).

drum

- [dr§m] n 1. барабан, тъпан; to beat the ~ бия барабан (и прен.); правя реклама; 2. биене на барабан(и), думкане на тъпан, барабанене; . анат. тъпанче; зоол. слухова ципа; . тех. барабан, цилиндър; 5. бидон; 6. арх. барабан (на купол), цилиндричен блок за колона; 7. = drum-fish. [dr§m] v (-mm-) 1. бия/удрям/думкам барабан/тъпан; 2. барабаня, удрям, тропам, чукам; . бръмча (за насекомо); ~ ming in the ear бръмчене/бучене в ушите; . ам. създавам/събуждам интерес; to ~ for customers правя реклама (на стока); 5. призовавам, събирам (като) с барабан; to ~ s.th. into s.o.('s head) набивам нещо в главата на някого, с мъка научавам някого на нещо; to ~ s.th. into s.o.'s ears прен. проглушавам ушите на някого с нещо; drum out изгонвам позорно; воен. изгонвам от полка/деградирам с биене на барабан; drum together събирам/свиквам с биене на барабан; drum up 1) събирам (с барабан); воен. свиквам войници/новобранци; ам. събирам, търся (купувачи); 2) sl. правя чай в туристическо канче; ) ам. измислям, изнамирам. [dr§m] n 1. тесен хълм/хребет; 2. геол. тесен ледников нанос.

drum major

- ['dr§m'meidjъ] n (ж. р. -majorette [-meidjъ'ret]) старши полкови барабанчик; тамбурмажор.

drum-fish

- ['dr§mfish] n голяма морска риба от сем. Sciaenidae.

drumbeat

- ['dr§mbi:t] n 1. биене на барабан, думкане на тъпан; 2. ам. шумно рекламирана/защищавана кауза.

drumbeater

- ['dr§mbi:tъ] n ам. ревностен защитник на кауза.

drumfire

- ['dr§mfaiъ] n 1. воен. барабанен огън; 2. остри критики; ~ of publicity ам. шумна реклама/разгласа.

drumhead

- ['dr§mhed] n 1. кожа на барабан; 2. горна част на барабан за навиване на кабели; ~ court martial военнополеви съд.

drumlin

- ['dr§mlin] = drum 2.

drummer

- ['dr§mъ] n 1. барабанчик; 2. търговски пътник/агент; . sl. крадец.

drumstick

- ['dr§mstik] n 1. палка за барабан; 2. бутче (на пиле и пр.).

drunk

- [dr§¤k] вж. drink. [dr§¤k] а 1. пиян; to get ~ напивам се; as ~ as a lord/a fish/a fiddler/an owl/ам. a boiled egg пиян-залян; 2. пиян, опиянен (with от). [dr§¤k] n 1. юр. човек, подведен за пиянство; 2. пиян човек; . sl. запиване; to be on the ~ запивам се.

drunkard

- ['dr§¤kъd] n пияница, алкохолик.

drunken

- ['dr§¤kъn] a 1. пиян; който пие/пиянствува; 2. пиянски.

drunkenness

- ['dr§¤kъnnis] n пияно състояние; пиянство.

drunkometer

- [dr§¤'komitъ] n уред за проверка дали шофьорът е пил алкохол.

drupe

- [dru:p] n бот. плод с костилка.

drupelet

- ['dru:p] n бот. костилчесто плодче (сьставна част от сложен плод).

druse

- ['dru:z] n минер. друза.

dry

- [drai] a 1. сух; изсъхнал, пресъхнал; ~ land суша (земя); ~ harbour пристанище, което остава без вода при отлив; to pump a well ~ източвам всичката вода от кладенец; to wring ~ изцеждам, изстисквам; to run/go ~ изсъхвам, пресъхвам (за кладенец и пр.), оставам без гориво/масло (за мотор); прен. изчерпвам се (за писател), преставам да говоря, пресеквам; ~ spell метеор. период без валежи; ~ bread/ toast сух/препечен хляб без масло; 2. жаден, изжаднял; който причинява жажда/кара на вода; to be/feel ~ жаден/изжаднял съм; . ист. "сух" (който забранява продажба и употребa на спиртни напитки); to go ~ въвеждам сух режим; . сух, скучен, безинтересен; прен. ялов, непродуктивен; 5. сух, студен (за маниер и пр.); необщителен, въздържан; студен, ироничен (за усмивка); неемоционален, строг (за стил и пр.); ~ humour невъзмутим/спокоен/сдържан хумор; 6. прост, гол, неукрасен (за факти и пр.); 7. сух (за процес на обработка); ~ masonry зидария без хоросан; 8. резлив, сух, който не е сладък (за питие); ~ run 1) разг. репетиция; 2) учебна стрелба. [drai] v 1. съхна, изсъхвам; суша, изсушавам; избърсвам; 2. пресъхвам; пресушавам (често с up); преставам да давам мляко, прегорявам; правя (крава и пр.) да престане да дава мляко (често с up); . театр. забравям си репликата (и с up); dry off изсушавам, пресушавам; изсъхвам, пресъхвам; изпарявам се; dry out 1) изсъхвам, пресъхвам; 2) лекувам се срещу алкохолизъм/наркомания; dry up 1) пресушавам, правя да пресъхне (кладенец и пр.); пресъхвам (за кладенец и пр.); 2) изсъхвам, съсухрям се (и прен.); ) прен. изчерпвам се, ставам безинтересен/непродуктивен; ) млъквам; забравям какво съм искал да кажа; карам някого да млъкне; ~ up! млъкни! стига! 5) театр. забравям си репликата. [drai] n 1. сухо/закрито място, сушина; закрито; 2. сухо време, суша, засуха; . привърженик на сухия режим.

dry bob

- ['drai,bob] n ученик (в Ийтьн), който играе крикет.

dry goods

- ['drai,gudz] n манифактура; галантерия.

dry measure

- ['drai,mejъ] n мярка за обем (особ. за жито).

dry wall

- ['drai,wo:l] n зид, строен без хоросан.

dry walling

- ['drai,wo:li¤] n зидария без хоросан.

dry-clean

- ['draikli:n] v чистя химически.

dry-dock

- ['draidok] v мор. изваждам (кораб) на сух док; излизам на сух док (за кораб).

dry-farming

- ['draifa:mi¤] n безиригационно земеделие.

dry-fly

- ['draiflai] n (суха) изкуствена муха за риболов.

dry-nurse

- ['drai,nъ:s] n бавачка (и прен.). ['drai,nъ:s] v 1. гледам, грижа се за, бавя (дете); 2. полагам прекомерни грижи за, държа се като бавачка на.

dry-point

- ['drai,point] n изк. (гравюра със) суха игла.

dry-rot

- ['drairot] n 1. болест по дърветата, която превръща дървесината им в прах; 2. прен. вътрешно/морално разложение.

dry-rotten

- ['drai,rotn] a 1. прогнил (за дьрво); 2. прен. гнил, морално разложен.

dry-salt

- ['draiso:lt] v осолявам, консервирам без саламура.

dry-salter

- ['draiso:ltъ] n продавач на туршии, консерви и пр.; продавач на бои, химикали и пр..

dry-shod

- ['drai'shod] а със сухи/ненамокрени крака.

dryad

- ['draiaed] n мит. горска нимфа, дриада.

dryasdust

- ['draiъzd§st] I. а скучен, сух, педантичен; II. п сух/скучен автор; педант.

dryer

- ['draiъ] n 1. апарат за изсушаване; сешоар; сушилня; 2. сикатив.

dryly

- ['draili] adv прен. сухо, студено.

dryness

- ['drainis] n 1. сухост; изсъхналост, пресъхналост; 2. студенина, въздържаност (на маниер и пр.); . скучност.

dual

- ['dju:ъl] а двоен; двойствен (и грам.); състоящ се от две части; ~ carriageway шосе с две платна; ~ control общ/съвместен контрол/управление; attr авт. с двойно управление (от инструктора и от този, който се учи да шофира).

dual-purpose

- ['dju:ъl,pъ:pъs] а смесен (за влак и пр.).

dualism

- ['dju:ъlizm] n 1. = duality; 2. фил., рел. дуализъм; двубожие.

duality

- [dju:'aeliti] n двойственост.

dualize

- ['dju:ъlaiz] v разделям на две; считам за двоен.

dub

- [d§b] v (-bb-) 1. посвещавам в рицарско звание (и to ~ s.o. a knight); 2. наричам, кръщавам, прекоросвам; . мажа, намазвам; . приготвям (изкуствена муха за риболов); 5. отрязвам гребена и обиците (на петел); 6. ам. мушкам, смушквам; 7. ам. сп. удрям/изпълнявам лошо; прен. оплесквам, изпортвам. [d§b] v (-bb-) 1. озвучавам/дублирам на друг език; 2. прибавям звукови ефекти; . презаписвам (звукозапис); . комбинирам в един запис (напр. живо предаванe и запис).

dubbin

- ['d§bin] n смазка за кожи.

dubbing

- ['d§bi¤] n смазка за кожи.

dubiety

- [dju'baiъti] n несигурност, колебание, съмнение.

dubious

- ['dju:biъs] а 1. несигурен, колеблив; to be ~ of/about не съм сигурен в/за; 2. съмнителен, подозрителен, несигурен, на който не може да се разчита.

dubiousness

- ['dju:biъsnis] n 1. несигурност, несигурен характер (на резултат и пр.); 2. съмнителност, подозрителност; . = dubiety.

dubitable

- ['dju:bitъbl] а книж. съмнителен, несигурен, подозрителен.

dubitate

- ['dju:biteit] v книж. колебая се.

dubitative

- ['dju:bitъtiv] а колеблив; който изразява съмнение.

ducal

- ['dju:kъl] а херцогски; (подобаващ) на херцог/дук.

ducat

- ['d§kъt] n дукат (монета); pl разг. пари.

duchess

- ['d§tshis] n 1. херцогиня, дукеса; 2. шег. важна дама; . sl. съпруга, половинка; майка; . вид хартия за писма; 5. вид покривна плоча.

duchesse

- ['d§tshis] n вид тежък атлаз; ~ lace вид брюкселска дантела; ~ potatoes картофени кюфтета; ~ set покривка/покривчици за тоалетна маса.

duchy

- ['d§tshi] n владение на херцог/дук, херцогство.

duck

- [d§k] n 1. патица (Anas); 2. прен. пиле(нце), душа, душичка (като обрыцение и ~s, ~y); ~ of a child сладко дете; . сп. нулев резултат; to break o.'s ~ отбелязвам първата си точка/гол; like a (dying) ~ in a thunderstorm слисан, смаян, изплашен, безпомощен; it glances off him like water off a ~'s back все едно, че нищо не си му казал/нищо не е станало; от едното влиза, от другото излиза; to take to s.th. like a ~ to water лесно свиквам/лесно се справям с нещо; много обичам нещо; to make/play ~s and drakes хвърлям плоски камъчета по вода, така че да подскачат; to make ~s and drakes of, to play ~s and drakes with пропилявам; lame ~ 1) човек, на когото не върви, неудачник; 2) фалирал човек; ) = defaulter; ) разнебитен/негоден кораб/самолет и пр.; sitting ~ удобен/лек прицел за подигравка/критика и пр.; ~ soup sl. лесна работа. [d§k] n 1. док (плат); 2. рl дочени панталони. [d§k] n воен. разг. камион амфибия. [d§k] v 1. навеждам (се) бързо, свивам се (за да избегнa удар и пр.); покланям се леко; спускам се бързо; 2. гмуркам (се), потапям (се), топвам (се); . разг. измъквам се (от отговорност и пр.); офейквам. [d§k] n 1. бързо навеждане, свиване; спускане; 2. топване, натопяване, гмуркане.

duck's egg

- ['duks'eg] = duck .

duck's meat

- ['d§ksmi:t] = duckweed.

duck-board

- ['d§kbo:d] n обик. pl дъсчена настилка/пътека в окоп, блатисто място и пр..

duck-hawk

- ['d§kho:k] n зоол. 1. тръстиков блатар (Circus aeruginosus); 2. ам. сокол.

duckbill

- ['d§kbil] n зоол. 1. птицечовка (и duck-billed Platypus); 2. ам. вид риба (Polyodon spathula).

ducking

- ['d§ki¤] n неволно/насилствено потапяне във вода; to give s.o. a ~ окъпвам някого (на шега или като наказание); the rain gave us/we got a good ~ дъждът хубаво ни окъпа.

ducking-stool

- ['d§ki¤,stu:l] n ист. столче, прикрепено към дълъг прът, с което се потопявали във вода дребни нарушители, свадливи жени и пр.

duckling

- ['d§kli¤] n пате(нце).

duckmole

- ['d§kmoul] = duckbill 1.

duckweed

- ['d§kwi:d] n бот. водна леща (Lemna minor).

ducky

- ['d§ki] = duck 2. ['d§ki] а разг. сладък, мил, хубав; чудесен, прекрасен.

duct

- ['d§kt] n 1. канал, проток, тръба (и анат.); 2. бот. трахея. [d§kt] v провеждам през канал/проток.

ductile

- ['d§ktail] а 1. еластичен, ковък; 2. мек, пластичен (за глина и пр.); . податлив.

ductility

- [d§k'tiliti] n 1. еластичност, ковкост; 2. мекота, пластичност; . податливост, послушание.

ductless

- ['d§ktlis] а анат. без външен канал, с вътрешна cекреция.

dud

- [d§d] а разг. некадърен; калпав, лош; несполучлив; фалшив. [d§d] n sl. 1. неизбухнал снаряд; 2. чек без покритие; . нещо несполучливо/калпаво/фалшифицирано, "боклук"; несполука, неуспех; . некадърник.

dude

- [dju:d] n sl. 1. конте, позьор; 2. ам. курортист в ранчо.

dude ranch

- ['dju:d'raentsh] n ам. ранчо, пригодено за летовници.

dudgeon

- ['d§djъn] n яд, гняв, възмущение; in high/ deep/great ~ разярен, дълбоко възмутен.

duds

- [d§dz] n pl разг. вехти дрехи, дрипи, парцали.

due

- [dju:] а 1. фин., обик. predic дължим; платим; който трябва да се плати; bills still ~ още неизплатени сметки; to fall/become ~ изтича падежната дата (за дьлг); ~ date падежна дата; 2. надлежен; дължим; подобаващ, съответен; справедлив, заслужен; the respect ~ to older people уважението, което дължим на възрастните; it is ~ to him to say that дължим/ трябва/справедливо е да кажем за него, че; to give s.o. ~ warning предупреждавам някого своевременно/надлежно; to take ~ measures вземам съответните/нужните мерки; in ~ form както трябва/е редно, съответно, по установената форма; after ~ consideration след надлежно/задълбочено обмисляне/ обсъждане; in ~ course/time когато му дойде времето; to get o.'s ~ reward получавам заслужена награда; . predic който се очаква, който трябва (да пристигне и пр.); the train is ~ at 5 влакът трябва да пристигне в пет часа; he was ~ to come today той трябваше да дойде днес; . дължащ се, причинен, който се дължи (to на, от); what is it ~ to? на какво се дължи това? 5. ~to ам. поради. [dju:] n 1. това, което се дължи/полага; дължимото, полагаемото; заслуженото; право; to claim o.'s ~ търся правото си; to give s.o. his ~ справедлив съм към някого; 2. обик. рl такса, налог; членски внос. [dju:] adv (на)право; to sail ~ east плувам (на)право на изток; ~ north wind вятър, който духа (направо) от север.

duel

- [dju:ъl] n дуел; двубой; състезание, борба; to fight a ~ дуелирам се, бия се на дуел. [dju:ъl] v (-ll-) дуелирам се, бия се на дуел.

dueller

- ['djuъlъ] n участник в дуел.

duellist

- ['djuъlist] n участник в дуел

duenna

- [dju'enъ] n гувернантка, компаньонка (на младо момиче).

duet

- [dju'et] n 1. муз. дует; 2. разговор, диалог; . двойка, двама души.

duettist

- [dju'etist] n участник в дует.

duff

- [d§f] n 1. = plum ~; 2. въглищен прах; . гнили листа в гора. [d§f] v sl. 1. преправям стари дрехи/стара стока; фалшифицирам; 2. крада добитък и сменям клеймото му; . сбърквам, изпортвам, оплесквам; сп. удрям неправилно; . to ~ up набивам, напердашвам. [d§f] sl. I. a калпав; фалшифициран; II. п калпава/фалшифицирана стока, "боклук".

duffel

- ['d§fl] n 1. дебел мъхест вълнен плат; 2. ам. eкип за туризъм и пр; ~ bag цилиндричен брезентов чувал; ~ coat палто с качулка.

duffer

- ['d§fъ] n 1. некадърник, вързан/нескопосан човек (at); (стар) глупак; 2. фалшифицирана монета; нещо малоценно, "боклук"; . нерентабилна мина; . австр. крадец на добитък.

duffle

- ['d§fl] = duffe1.

dug

- [d§g] вж. dig. [d§g] n циц(к)а, бозка (на животно); виме.

dugong

- ['dju:go¤] n зоол. голямо морско тревопасно животно.

dugout

- ['d§gaut] n 1. лодка от издълбан дънер; 2. зeмлянка; . sl. ветеран, стара кримка.

duiker

- ['daikъ] n зоол. малка юж.-афр. антилопа (Сеphalopus). ['daikъ] n зоол. юж.-афр. дяволица (от рода Phalacrocorax).

duke

- [dju:k] n 1. херцог, дук; 2. sl. обик. pl ръка, юмрук; . вид череша, вишнап.

dukedom

- ['dju:kdъm] n 1. титла на херцог; 2. = duchy.

dulcet

- ['d§lsit] а сладък, мелодичен, нежен.

dulcify

- ['d§lsifai] v книж. подслаждам (и прен.).

dulcimer

- ['d§lsimъ] n муз. цимбал.

dull

- [d§l] a 1. тъп, бавно схващащ; 2. тъп (за болка); тъп, глух (за звук); . притъпен, нечувствителен (за сетива); . матов, без бляськ; слаб, загасващ, мъждукащ; мъглив, облачен, сив; 5. скучен, отегчителен; еднообразен, монотонен; as ~ as dish-/ditch-water съвсем/ужасно скучен; 6. тъжен, потиснат, унил, мрачен; 7. тьрг. мъртъв, слаб (за сезон, пазар); който не се търси (за стока, акции); 8. тъп, изтъпен (за острие). [d§l] v 1. затъпявам (ум); притъпявам (се), отслабям; отслабвам (за усет, болка, чувство); заглушавам, правя глух (звук); 2. притъпявам (острие); . замъглявам (се); потьмнявам, губя блясъка си; to ~ the edge of 1) притъпявам; 2) намалявам ефекта на, правя безинтересен.

dull-witted

- ['d§l'witid] а тъп, бавно схващащ.

dullard

- ['d§lъd] n тъпак, тъпанар.

dullness

- ['d§lnis] n 1. тъпост, тъпота (на ума); 2. тъпота (на болка); глухота, притъпеност (на звук); . нечувствителност, притъпеност (на сетива); . матовост, липса на блясък; затьмненост, мъглявина, сивота; 5. скучност, отегчителност; еднообразие, монотонност; 6. тъжно/потиснато/мрачно настроение, униние; 7. тьрг. застой, стагнация; 8. тъпост, притъпеност (на острие).

dulse

- [d§ls] n бот. вид ядивно морско водорасло (Rhodymenia palmata).

duly

- ['dju:li] adv 1. съответно, надлежно; както подхожда/подобава, както му е редът; 2. навреме.

dum-dum

- ['d§md§m] n дум-дум (куршум).

dumb

- [d§m] а 1. ням; безмълвен; безсловесен; онемял, занемял (with от); the ~ millions безгласните/безправните народни маси; to be ~ about/on/concerning мълча/не казвам нищо по (даден вьпрос); to strike s.o. ~ карам някого да онемее (от страх и пр.); 2. без струни (за пиано), без звук (за клавиш); . мор. без мачти/платна; . разг. тъп; глупав; скучен; ~ cluck sl. глупак, тъпак.

dumb-bell

- ['d§mbel] n 1. cn. гира; 2. sl. глупак, тъпак.

dumb-waiter

- ['d§mweitъ] n 1. масичка за сервиране с колелца; 2. въртящ се съд с няколко разпределения за различии ястия; . ам. кухненски асансьор.

dumbfound

- [d§m'faund] v смайвам, слисвам, втрещявам.

dumbhead

- ['d§mhed] n глупак, тъпак.

dumbness

- ['d§mnis] n 1. немота; мълчание, безмълвие, тишина; 2. глупост; тъпота.

dumbshow

- ['d§mshou] n пантомима; in ~ като в пантомима, без думи, с жестове.

dumfound

- [d§m'faund] = dumbfound.

dummy

- ['d§mi] n 1. манекен (шивашки и пр.); бутафория; макет (и печ.); сляпа врата/прозорец; чучело, чучула (за стрелба); tailor's ~ шивашки манекен; прен. конте, франт; 2. биберон залъгалка; . прен. манекен, чучело; подставено/фиктивно лице; марионетка; чуждо оръдие; . ам. глупак; мълчаливeц; ням човек; 5. бридж мор; to sell the ~ футбол финтирам. ['d§mi] а 1. фалшив, неистински; подставен; фиктивен; ~ boxes кутии макети; 2. учебен; ~ tank учебен танк; модел/макет на танк; ~ run изпробване (на машина и пр.). ['d§mi] v 1. сп. лъжа противника (при футбол); 2. печ. макетирам (често с up); . to ~ up мълча си, трая си.

dump

- [d§mp] n 1. бунище; 2. куп шлака/сгурия/глина/руда и пр.; . воен. временен склад за муниции, припаси и пр.; . прен. дупка, грозно/неприветливо място/жилище/здание. [d§mp] v 1. стоварвам (се), тръсвам (се), изтърсвам (се); 2. изхвърлям (смет); разтоварвам, обръщам (вагонетка и пр.); складирам (муниции и пр.); . ик. правя дъмпинг; . разг. изоставям, зарязвам, отървавам се (от).

dumper

- ['d§mpъ] n 1. обръщащ се/саморазтоварващ се камион/вагон, самосвал; 2. разтоварач.

dumpiness

- ['d§mpinis] n набитост.

dumping

- ['d§mpi¤] n 1. стоварване, разтоварване; 2. ик. дъмпинг.

dumpish

- ['d§mpish] а мрачен, прен. кисел.

dumpling

- ['d§mpli¤] n 1. кнедла, галушка; 2. дундьо, дунда, "кюфте".

dumps

- [d§mps] n pl мрачно настроение; to be (down) in the ~ нямам настроение, мрачен съм. [d§mps] n pl sl. пари.

dumpy

- ['d§mpi] a тантурест, трътлест. ['d§mpi] n 1.= dumpling 2; 2. порода кокошка с къси крака; . чадър с къса дръжка; . вид мека табуретка.

dun

- [d§n] a 1. сиво-кафяв; 2. поет. тьмен, (су)мрачен. [d§n] n 1. сиво-кафяв кон; 2. вид изкуствена муха за риболов. [d§n] n 1. настойчив кредитор; 2. агент, който събира дългове; . настойчиво искане да се изплати дълг. [d§n] v (-nn-) настоявам да ми се плати дългът, врънкам (някого) да си плати дълга.

dunce

- [d§ns] n тъпак; кретен.

dunderhead

- ['d§ndъhed] n тъпак; глупак; тъпанар.

dundreary

- [d§n'driъri] ~ whiskers (дълги) бакенбарди.

dune

- [dju:n] n дюна.

dung

- [d§¤] n животински/оборски тор. [d§¤] v 1. отделям изпражнения (за животно); 2. торя (с оборски тор). [d§¤] вж. ding.

dung-beetle

- ['d§¤bi:tl] n торен бръмбар (Scarabeus).

dungaree

- [d§¤gъ'ri:] n 1. док, джинсов плат; 2. pl работен комбинезон от док; джинси.

dungeon

- ['d§ndjъn] n 1. (подземен) затвор, тъмница, зандан; 2. = donjon. ['d§ndjъn] v затварям/хвърлям в тъмница.

dunghill

- ['d§¤hil] n 1. торище, бунище; 2. мизерия, нищета; унизително положение; to die ~ умирам безславно.

duniewassal

- [dju:ni'wosl] n шотл. дребен благородник.

duniwassal

- [dju:ni'wosl] n шотл. дребен благородник

dunk

- [d§¤k] v 1. топя (хляб и пр.) в яденето; 2. потапям.

dunkirk

- [d§¤'kъ:k] n 1. геогр. Дюнкерк; 2. прен. бързо/отчаяно отстъпление; изоставяне на позиции.

dunlin

- ['d§nlin] n зоол. алпийски брегобегач (Tringa alpina).

dunnage

- ['d§nidj] n мор. 1. дънедж (помощни и постельчни материали); 2. личен багаж (на моряк).

dunno

- [d§'nou] sl. = I don't know.

duo

- ['dju:ou] n 1. муз. дует; 2. двойка артисти/комедианти и пр., дуо.

duodecimal

- [,dju:ou'desimъl] I. а дванадесетичен; II. n 1. дванадесетина (част); pl мат. дванадесетична система.

duodecimo

- [,dju:ou'desimou] n печ. (книга с) формат 1/12.

duodenal

- [,dju:ou'di:nъl] а анат. на дванадесетопръстника.

duodenum

- [,dju:ou'di:nъm] n анат. дванадесетопръстник.

duologue

- ['duъlog] n диалог (особ. театр.).

dupability

- [,dju:pъ'biliti] n лековерие.

dupable

- ['dju:pъbl] а лековерен.

dupe

- [dju:p] n лековерен човек, будала; to be the ready ~ of s.o. лесно се оставям да ме излъже някой. [dju:p] v мамя, измамвам, лъжа, излъгвам, подхлъзвам.

dupery

- ['dju:pъri] n измама, лъжа, подхлъзване.

duple

- ['dju:pl] a 1. ~ ratio отношение 2 към 2; 2. муз. двуделен (за такт).

duplex

- ['dju:pleks] I. а двоен; двуетажен (за апартамент); за две семейства (за кьща); II. п къща близнак.

duplicate

- ['dju:plikъt] 1. а двоен; удвоен; 2. точно наподобяващ; който е дубликат/копие на нещо; . резервен, запасен (за части); II. п 1. дубликат, копие; in ~ в два екземпляра; 2. копие, точно съответствие; . синоним; . рl резервни/запасни части. ['dju:plikeit] v 1. удвоявам; 2. правя/издавам/снимам копие от, преписвам, вадя/изваждам няколко екземпляра от, размножавам на циклостил и пр.

duplicating-machine

- ['dju:plikeiti¤mъ'shi:n] n копирна машина.

duplication

- [,dju:pli'keishn] n 1. удвояване, удвоение; 2. снимане/вадене на копие, размножаване; . дубликат, копие.

duplicator

- ['dju:plikeitъ] = duplicating-machine.

duplicity

- [dju:'plisiti] n двуличие, лицемерие.

durability

- [djuъrъ'biliti] n 1. трайност; стабилност; 2. продължителност.

durable

- ['djuъrъbl] I. a 1. траен, здрав (за материя и прен.); 2. продължителен, дълготраен; II. п pl стоки/вещи с голяма трайност (напр. коли, домакински уреди и пр.).

durance

- ['djuъrъns] n поет. пленничество, затвор; in ~ vile в мрачна тьмница.

duration

- [djuъ'reishn] n продължителност, времетраене; срок на валидност; муз. трайност (на нота); of short ~ краткотраен, кратковременен; a for the ~ разг. докато трае войната; докато нещата са такива, каквито са; за дълго време.

durative

- ['djuъrъtiv] а грам. изразяващ продължително действие.

duress

- [djuъ'res] n 1. затвор, лишаване от свобода; 2. юр. принуда; to act under ~ действувам под натиск/по принуда/при законна самоотбрана.

during

- ['djuъri¤] prep през (време на); в продължение/ течение на; по време на; при; ~ the day през деня, денем; ~ the night през нощта, нощем, нощно време.

durmast

- ['dъ:ma:st] n бот. горун, зимен дъб (Quercus sessiliflora).

durst

- [dъ:st] вж. dare.

dusk

- [d§sk] n мрачина; здрач, полумрак, сумрак; привечер, at ~ по здрач, привечер, на мръкване. [d§sk] а поет. 1. здрачен, сумрачен; 2. тъмен, неясен; . мургав. [d§sk] v поет. 1. смрачава се, тъмнее; 2. помрачавам, хвърлям сянка върху.

dusky

- ['d§ski] а 1. тъмен, мрачен; 2. мъгляв, неясен; . тъмен, мургав; с негърска кръв; . мрачен, тъжен.

dust

- [d§st] n 1. прах; to throw ~ in s.o.'s eyes прен. хвърлям прах в очите на някого; to shake the ~ off/from o.'s feet отърсвам праха от нозете си; прен. отивам си възмутен; 2. смет, боклук; . бот. прашец; . поет. прах, тленни останки; смърт; гроб; honoured ~ тленни останки; in the ~ мъртъв; 5. прах, пясък (от минерали, злато и пр.); gold ~ 1) златен прах; 2) sl. пари; 6. sl. пари; 7. разг. бъркотия, шум(отевица); to kick up/raise a ~ правя сцена/скандал, дигам гюрултия; to bite/lick the ~ падам убит/ранен (на бойното поле); to lick the ~ унижавам се; ~ and ashes прен. прах и пепел; to be ~ and ashes to s.o. прен. мъртъв съм за някого; in the ~ and heat of battle в разгара на боя. [d§st] v 1. поръсвам, наръсвам (сьс захар, брашно и пр.); 2. напрашвам, посипвам с прах; . бърша/избърсвам/изтупвам праха от; . къпя се в праха (за птичка); 5. пръскам (растение с химикали); напудрям (се).

dust bowl

- ['d§st'boul] n пустинна облаcт, където стават пясъчни бури.

dust-brand

- ['d§stbraend] n бот. главня, ръжда (по житатa).

dust-cart

- ['d§stka:t] n кола за смет, боклукчийска кола.

dust-catcher

- ['d§stkaetshъ] n прахоуловител, обезпрашител.

dust-coat

- ['d§stkout] n лека горна дреха, която предпазва от прах.

dust-collector

- ['d§stkъ,lektъ] n прахоуловител.

dust-colour

- ['d§st,k§lъ] n пепелявосив цвят.

dust-cover

- ['d§st,k§vъ] n 1. обложка (на книга); 2. калъф (на мебел).

dust-destructor

- ['d§stdis,tr§ktъ] n пещ за изгаряне на смет.

dust-devil

- ['d§st,devil] n пясъчна вихрушка.

dust-jacket

- ['d§st,djaekit] = dust-cover 1.

dust-pan

- ['d§stpaen] n лопата за смет, фараш.

dust-proof

- ['d§stpru:f] а прахонепроницаем, защитен от прах.

dust-sheet

- ['d§stshi:t] n покривка на мебел срещу прах.

dust-shot

- ['d§stshot] n най-дребните сачми.

dust-sleeve

- ['d§stsli:v] n наръкавник.

dust-storm

- ['d§ststo:m] n пясъчна буря.

dust-up

- [d§st'§p] n разг. кавга, разправия; сбиване.

dustbin

- ['d§stbin] n кофа/сандък за смет.

duster

- ['d§stъ] n 1. парцал/бърсалка за прах; 2. човек, който бърше прах; . сито (за рьсене на захар и пр.); пулверизатор, пръскачка (за химикали и пр.); . ам. = dust-coat; 5. ам. = dust storm.

dustily

- ['d§stili] adv с/сред (много) прах.

dustiness

- ['d§stinis] n напрашеност; прах.

dusting

- ['d§sti¤] n 1. наръсване, поръсване, насипване; 2. бърсане/избърсване на прах; . sl. пердах, лобут; . мед. антисептичен прах за рани.

dustman

- ['d§stmъn] n (pl -men) 1. боклукчия; 2. сънчо.

dusty

- ['d§sti] a 1. (на)прашен, изпрашен; 2. пепеляв, сиво-кафяв; . разг. скучен, сух; it's not so ~ бива го, не е толкова лошо, не е за изхвърляне.

dusty miller

- ['d§sti'milъ] n 1. вид градинска иглика (Primula auricula); 2. вид изкуствена муха за риболов.

dutch

- [d§tsh] а 1. холандски, нидерландски; 2. ост. немски; ~ auction търг, при който цената постепенно се намалява, докато се яви купувач; ~ bargain сделка, изгодна само за едната страна; ~ barn голям навес за сено и пр.; ~ cap 1) холандска дамска шапка; 2) халка срещу забременяване; ~ clover бяла детелина (Trifolium repens); ~ comfort/ consolation слабо утешение; ~ concert разбъркано/ нестройно пеeне; шум, гюрултия; ~ courage смелост, придобита след напиване; ~ defence привидна защита; ~ feast гуляй, на който домакинът първи се напива; ~ lunch/supper/treat обед и пр., на който всеки сам си плаща; to go ~ плащам своята част от яденето/пиенето; ~ pink s1. кръв; ~ oven приспособление за печене на месо на открит огън; ~ rush зимен хвощ (Equisetum hyemale); ~ wife тръстикова рамка за подпиране на краката в креват; to talk to s.o. like a ~ uncle чета някому морал. [d§tsh] n 1. холандски език; ост. немски език; 2. the D. pl холандците; ост. германците, немците; that beats the ~ не e възможно, и таз хубава, хайде де; double ~ неразбран говор, безсмислици; in ~ в немилост; на зор; his ~ is up ам. ядосан е.

dutchman

- ['d§tshmъn] n (рl-men) 1. холандец; ост. германец, немец; well, I'm a ~ и таз хубава/добра, не може да бъде; or I'm a ~, I'm a ~ if да не съм човек, ако; 2. ам. приспособление за прикриване/ отстраняване на структурни дефекти; . мор. холандски кораб.

dutchman's breeches

- ['d§tshmъnz'britshiz] n 1. вид пролетно цвете (Dicentra cucullaria); 2. къс синьо небе (признак, че ще се оправи времето).

dutchwoman

- ['d§tshwumъn] n (pl women [-wimin]) 1. xoландка; 2. ост. германка, немкиня.

duteous

- ['dju:tiъs] а (изпълнен) със съзнание за дълг; покорен, послушен.

dutiable

- ['dju:tiъbl] а обмитяем.

dutiful

- ['dju:tiful] а покорен, послушен; верен, предан.

duty

- ['dju:ti] n 1. дълг; морално/правно задължение (to към); to do o.'s ~ by/to s.o. изпълнявам дълга си към някого; I shall make it my ~/a point of ~ to считам за свой дълг да; as in ~ bound както повелява дългът; както е редно; ~ call/visit официално посещение; 2. уважение, почит; подчинение, покорство; in ~ to your wishes тьрг. в изпълнение на Вашето желание/искане; . задължение, обязаност; служба; to enter upon/to take up o.'s duties встъпвам в длъжност, поемам службата си; to do ~ for s.th. служа за/вместо нещо; . воен., мор., уч. дежурство; пост, наряд; ам. военна служба; to be on ~ дежурен съм; to be off ~ не съм дежурен, свободен съм от дежурство/наряд; 5. мито; налог; данък; to take the ~ off goods освобождавам стоки от мито; ~ paid обмитен; 6. тех. полезно действие (на машина); рандеман, мощност; 7. attr дежурен.

duty-free

- ['dju:ti,fri:] а свободен от мито; не подлежат на обмитяване; ~ shop магазин, където се купуват стоки без мито.

dwale

- [dweil] n бот. старо биле, беладона.

dwarf

- [dwo:f] n 1. джудже, мъниче; малко/дребно растение/животно; 2. мит. гном, пигмей. [dwo:f] а малък, дребен; недоразвит. [dwo:f] v 1. спирам/прекъсвам развитието на; 2. правя да изглежда малък/дребен/нищожен.

dwarfed

- [dwo:ft] а закърнял, недоразвит.

dwarfish

- ['dwo:fish] a 1. малък, дребен, като джудже; 2. недоразвит, осакатен (за ум и пр.).

dwell

- [dwel] v (dwelt [dwelt]; dwelled [dweld]) 1. живея (at, in); 2. постоянно мисля за, не забравям (on); спирам, задържам (поглед и пр.); спирам се (on на, върху); оставам, не напускам (за мисьл, надежда и пр.); the memory ~s with me този спомен не ме напуска; to let o.'s thoughts ~ on s.th. спирам мисълта си на/мисля за нещо; to ~ on a fact спирам се/обръщам внимание на даден факт; to ~ on a note муз. задържам нота; . спирам се, колебая се (за кон - пред скок). [dwel] n 1. краткотрайно, равномерно прекъсване на работа на машина; 2. колебание пред скок (на кон).

dweller

- ['dwelъ] n 1. жител, обитател; 2. кон, който се колебае пред скок.

dwelling

- ['dweli¤] n 1. жилище, дом, къща; 2. живеене, обитаване; . муз. задържане на нота.

dwelling-place

- ['dweli¤pleis] n жилище.

dwelt

- [dwelt] вж. dwell.

dwindle

- ['dwindl] v 1. намалявам се, смалявам се; свивам се; топя се, стопявам се (от болеcт, старост) (често с away); to ~ to nothing изчезвам; прен. стопявам се; 2. губя значението/влиянието си, упадам, западам; dwindling fame загасваща слава.

dyad

- ['daiaed] n 1. двойка, чифт; 2. хим. двувалентен елемент.

dyarchy

- ['daia:ki] = diarchy.

dye

- [dai] n боя (за платове и пр.); багрилно вещество; a of the deepest/blackest ~ най-долнопробен, от най-лошия вид/тип. [dai] v 1. боядисвам (чрез топене в течност); боядисвам се, ловя боя; to ~ in the grain/wool боядисвам преди обработването/тъкането; 2. поет. обагрям, оцветявам.

dye-works

- ['daiwъ:ks] n бояджийница, бояджийска paботилница.

dyeing

- ['daii¤] n 1. боядисване; 2. бояджийство.

dyer

- ['daiъ] n бояджия.

dyer's broom

- ['daiъzbrum] n бот. желтуга (Genista tinctoria).

dyer's green weed

- ['daiъzgri:nwi:d] n бот. 1. = dyer's broom; 2. резеда (Reseda luteola).

dyer's weed

- ['daiъzwi:d] n бот. 1. = dyer's broom; 2. резеда (Reseda luteola).

dying

- ['daii¤] a 1. умиращ; загиващ; пропадащ; 2. предсмъртен; последен; till o.'s ~ day до смъртта си; . чезнещ; отпаднал, премалял; примрял. ['daii¤] n умиране, смърт.

dyke

- [daik] = dike.

dynamic

- [dai'naemik] I. a 1. динамичен, динамически; 2. прен. динамичен, енергичен, активен, действен; ~ force динамизъм, действеност, действена сила; . мед. функционален; II. п движеща сила.

dynamical

- [dai'naemikl] а динамически.

dynamics

- [dai'naemiks] n pl с гл. в sing 1. динамика; 2. движеща/действена сила, енергия.

dynamism

- ['dainъmizm] n сила; динамизъм (и фил.).

dynamist

- ['dainъmist] n фил. привърженик на динамизма.

dynamite

- ['dainъmait] n 1. динамит; 2. разг. нещо опасно, нещо, което крие опасност. ['dainъmait] v взривявам с динамит.

dynamitic

- [dainъ'mitik] а динамитен, силно експлозивен.

dynamo

- ['dainъmou] n динамо(машина), динамогенератор; a human ~ много енергичен човек, огън човек.

dynast

- ['dainaest] n наследствен владетел, крал, член на династия.

dynasty

- ['dainъsti] n династия.

dyne

- [dain] n фuз. дина.

dysenteric

- [disin'terik] n мед. дизентериен.

dysentery

- ['disintri] n мед. дизентерия.

dysfunction

- [dis'f§¤kshn] n мед. нарушена функция, дисфункция.

dysgenic

- [dis'djenik] а влошаващ расата.

dyslogistic

- [dislъ'djistik] а неблагоприятен; неодобрителен.

dyspepsia

- [dis'pepsiъ] n мед. разстройство в храносмилането, диспепсия; киселини в стомаха.

dyspeptic

- [dis'peptik] I. a 1. мед. дължащ се на/отнасящ се до диспепсия; страдащ от диспепсия/разстройство в храносмилането; 2. кисел, мрачен, намусен; II. п мед. човек, който страда от диспепсия/разстройство в храносмилането.

dysphoria

- [dis'fo:riъ] n мед. дисфория.

dystopia

- [dis'toupiъ] n въображаемо място, където всичко е от лошо по-лошо.

e

- [i:] n 1. буквата Е; 2. муз. ми.

e'en

- [i:n] nоет. even.

e'er

- [eъ] nоет. ever.

each

- [i:tsh] a, pron 1. вcеки (един), всекиго, всекиму; ~ (one) of us всеки (един) от нас, ние всички, всички ние; ~ and every/all всеки/всички до един; 2. ~ other един друг, взаимно (за двама); for ~ other един за друг; they love ~ other обичат се; ~ to ~ мат. един на друг; triangles equal ~ to ~ взаимно равни триъгълници. [i:tsh] adv по...; give the boys an apple ~ дай на момчетата по една ябълка; two ~ of по един (брой) от.

eager

- ['i:gъ] a който има силно желание/гори от нетърпениe, нетърпелив; готов (to с inf); пламенен, ревностен, страстен; жаден, алчен (for); to be ~ to please старая се/мъча се да се харесам; to be too ~ to accept приемам с прeкалена готовност; to be an ~ student of ревностно изучавам; to be in ~ pursuit of преследвам ревностно/ожесточено.

eager beaver

- ['i:gъ'bi:vъ] n разг. прекалено усърден/амбициозен човек.

eagerness

- ['i:gъnis] n желание, готовност; нетърпение; страст, пламенност; енергия; ревност; жажда, алчност.

eagle

- ['i:gl] n 1. орел (Aquila); golden ~ царски орел; bald/American ~ белоглав орел; imperial ~ скален орел; harpy/crested ~ юж. ам. хищна птица; ~ nose, разг. ~'s beak орлов нос; 2. орел (на герб); double (headed) ~ двуглав орел; 3. aм. златна монета от 10 долара; double ~ монета от 20 долара.

eagle-eyed

- ['i:gl,aid] а с орлов поглед; зорък, проницателен.

eagle-owl

- ['i:glaul] n бухал (Bubo maximus).

eaglet

- ['i:glit] n орле.

ear

- [iъ] n 1. ухо (и прен.); слух; ~ specialist специалист по ушни болести; to grin from ~ to ~ ухилвам се до уши; a word in your ~ една дума насаме; for o.'s private ~ поверително; not for ~s polite не за благовъзпитано общество; in at one ~ and out at the other от едното влязло, от другото излязло; уour ~s must have burned/must have been tingling трябва да ca ти горели ушите (зaщото някой е говорил за тебе); to be up to the ~s/head over ~s/over head and ~s in затънал сьм до гуша/уши в; to be head over ~s in love влюбен съм до уши; to have everyone about o.'s ~s прен. всички са ми на главата; to be/fall by the ~s прен. хващаме се за гушата; to set by the ~s насъсквам, скарвам; to get s.o. up on his ~s aм. разг. ядосвам някого; to be all ~s цял съм (се превърнал в) слух; to have an ~ for music имам (музикален) слух; обичам музиката; to play by ~ свиря по слух/наизуст; to play it by ~ ам. sl. проявявам находчивост; отгатвам по нюх; to have o.'s ~ s open for scandal/to have itching ~s обичам клюките, слухтя за клюки; to grate upon/jar upon/offend the ~ дразня слуха; to have long ~s много съм любопитен; to have s.o.'s ~ някой ме слуша внимателно и благосклонно; to gain/win s.o.'s ~ успявам да накарам някого да ме изслуша; to give/lend an ~ вслушвам се, давам ухо; to give a cold ~ to, to turn a deaf ~ to отказвам да изслушам, оставам глух за; to fall on deaf ~s бивам пренебрегнат, оставам без последствие (за предупреждение, молба); to turn a sympathetic/ready ~ to изслушвам със съчувствие; to din into/split s.o.'s ~s проглушавам някому ушите, опявам някому; to have/hold o.'s ~ to the ground слухтя; to drag/pull by the ~s действувам грубо с, прилагам насилие към; wet behind the ~s младок, който има още жълто около устата; to have/hold/take by the ~s прен. държа здраво в ръцете си; to lead by the ~s прен. водя за носа; to throw s.o. out on his ~ разг. изхвърлям някого най-позорно; to pin s.o.'s ~s back ам. разгромявам, разпердушинвам; напердашвам здравата; 2. дръжка (на кана и пр.); ръчка; тех. ухo; 3. журн. маншет, каре (на горния ьгьл на вестник с кратко сьдьржание на броя). [iъ] n клас (на жито и пр.); corn in the ~ изкласило жито. [iъ] v изкласявам (за жито).

ear-ache

- ['iъreik] n ушебол; to have ~ боли ме ухо.

ear-cap

- ['iъkAEp] n наушник (на шапка).

ear-drop

- ['iъdrop] n 1. висяща обица; 2. pl капки за уши.

ear-drum

- ['iъdrлm] n анат. тьпанче.

ear-flap

- ['iъflAEp] n 1. външно ухо; 2. ear-cap.

ear-lap

- ['iъlAEp] ear-flap 1.

ear-piece

- ['iъpi:s] n телефонна слушалка.

ear-piercing

- ['iъ,piъsi¤] а остър, пронизителен, оглушителен.

ear-plug

- ['iъplлg] n заглушител за уши.

ear-shell

- ['iъshel] n мида с форма на ухо.

ear-splitting

- ['iъspliti¤] ear-piercing.

ear-trumpet

- ['iъtrлmpit] n слухова тръба.

ear-wax

- ['iъwAEks] n ушна кал.

eared

- [iъd] а в сьчет. 1. с уши; to listen open- ~ слушам внимателно/с четири уши; quick- ~ с остър слух; 2. с дръжка/ръчка (за кана и пр.). [iъd] а в сьчет. изкласил, с класове; full-~ с пълни/тежки класове.

earful

- ['iъful] n разг. 1. много/излишни приказки; 2. хокане, "калай".

earl

- [ъ:l] n граф (в Англия); Е. Marshall дворцов сановник, който урежда церемониите.

earldom

- ['ъ:ldъm] n 1. графска титла, графско звание; 2. графско владение; графска власт.

earless

- ['iъlis] а без уши/слух; немузикален. ['iъlis] а без класове, неизкласил.

earlet

- ['iъlit] n зоол. ушенце.

earliness

- ['ъ:linis] n 1. ранен час; ранина; 2. преждевременност (на смьрт и пр.); 3. ранно узряванe.

early

- ['ъ:li] а ран(ен); to be ~ идвам рано/навреме; the ~ cock първи петли; the ~ quiet тишината на ранното утро; in the ~ afternoon рано след обед; ~ bird/riser ранобудник; ~ bird ськр. Е. В. телевизионен транслационен спътник; it's the ~ bird that catches/gets the worm рано пиле рано пее; in (the) ~ summer/winter в началото на лятото/зимата; ~ door театр. влизане в театъра рано преди представлението (срещу допьлнително заплащане); ~ closing day тьрг. ден, в който магазините се затварят рано; it's ~ days yet to още е рано да, би било прибързано да; ~ ages далечни времена; in the ~ thirties в началото на 30-те години; of an ~ date стар, отдавнашен; ~ errors младежки грешки; o.'s~ education първоначалното си образование; at an ~ date скоро; at the earliest possible convenience/opportunity при първа възможност. ['ъ:li] adv рано; преждевременно; в началото; ~ in life докато съм още млад; ~ enough навреме; as ~ as the 15th century още през XV век; what is the earliest you can come? кога най-рано можеш да дойдеш? ~ on още в началото, още в най-ранен стадий.

early-warning

- ['ъ:li'wo:ni¤] а предупреждаващ своевременно за нападение и пр. (за радар).

earmark

- ['iъma:k] v 1. бележа/дамгосвам на ухото (овца и пр.); 2. определям, отделям (сума и пр.) за известна цел; 3. слагам белег/знак. ['iъma:k] n белег, дамга (на овца и пр.).

earn

- [ъ:n] v 1. печеля, спечелвам (пари, слава и пр.); докарвам си, припечелвам; ~ing capacity доходност, рентабилност; 2. заслужавам.

earnest

- ['ъ:nist] а 1. сериозен; задълбочен; добросьвестен, ревностен; 2. искрен, убеден; 3. настойчив, горещ (за молба и пр.). ['ъ:nist] n: in ~ сериозно, не на шега; are you in ~? сериозно ли говориш? не се ли шегуваш? in real/ good ~ сериозно, не на шега. ['ъ:nist] n 1. тьрг. капаро; депозит; 2. разг. гаранция, залог; to give an ~ of o.'s talent давам доказателство за заложбите си; an ~ of more to come гаранция/ залог за бъдещето, залог за добро бъдеще.

earnestness

- ['ъ:nistnis] n 1. сериозност; задълбоченост; (добро)съвестност, ревност; 2. искреност, убеденост; 3. настойчивост.

earnings

- ['ъ:ni¤z] n pl доход, приход; заплата; припечелени пари.

earphone

- ['iъfoun] n слушалка (на телефон, радио и пр.).

earring

- ['iъri¤] n обица.

earshot

- ['iъshot] n: within ~ достатъчно близо, за да се чуе; out of ~ толкова далеч, че не се чува.

earth

- [ъ:Ґ] n 1. земя, земно кълбо; суша; свят; този свят; on (God's) ~ по/на света; на божия свят; to tread the ~ живея на този свят; 2. земя, почва; пръст; 3. дупка, леговище; to take ~, to go/run to ~ скривам се в леговището си; gone to ~ укриващ се; to run to ~ преследвам (лисица и пр.) до дупката и, откривам дупката на; прен. откривам/намирам след дълго търсене; 4. ел. заземяване, земя; dead ~ пълно заземяване; where/how/why on ~? къде/защо/как по дяволите/за бога? there is no reason on ~ няма абсолютно никаква причина; like nothing on ~ чудноват, много странен; безобразен, противен; to come back/down to ~ прен. слизам от облаците; to burn the ~ aм. нося се с главоломна бързина; it costs the ~ струва цяло състояние. [ъ:Ґ] v 1. заравям, окопавам (растение) (често с up); 2. преследвам (дивеч) до дупката му; 3. скривам се в дупката/леговището си; 4. ел. заземявам.

earth sciences

- ['ъ:Ґ'saiъnsiz] n науки за земята.

earth-born

- ['ъ:Ґbo:n] а 1. смъртен. човешки; 2. земен, суетен (за мисли и пр.); роден от земята (за божество).

earth-bound

- ['o:Ґbaund] а 1. прен. земен; светски; суетен; без идеали; прозаичен, реалистичен; 2. свързан нерaзривно със земята; 3. движещ се към земята.

earth-closet

- ['ъ:Ґklozit] n клозет на открито.

earth-nut

- ['ъ:Ґnлt] n фъстък.

earthen

- ['ъ:Ґъn] а пръстен, глинен.

earthenware

- ['ъ:Ґъnweъ] n 1. грънци, пръстени/глинени изделия; 2. attr пръстен, глинен.

earthiness

- ['ъ:Ґinis] n 1. пръстен цвят; 2. грубост.

earthliness

- ['ъ:Ґlinis] n земен/светски характер; суетност.

earthling

- ['ъ:Ґli¤] n 1. обитател на Земята; 2. смъртен; 3. земен човек, материалист.

earthly

- ['ъ:Ґli] а земен, светски; суетен; nо ~ reason/use абсолютно никаква причина/полза; not to have an ~ chance, sl. not to have an ~ нямам абсолютно никакви шансове за успех.

earthquake

- ['ъ:Ґkweik] n 1. земетръс, земетресение; 2. прен. сътресение.

earthshaking

- ['ъ:Ґsheiki¤] а прен. разтърсващ, раздрусващ; със сериозни/тежки последствия.

earthwork

- ['ъ:Ґwъ:k] n 1. насип/укрепление от пръст; 2. рl изкопи.

earthworm

- ['ъ:Ґwъ:m] n земен/дъждовен червей (Lumbricus terrestris).

earthy

- ['ъ:Ґi] а 1. като земя/пръст, пръстен; 2. безжизнен, студен; 3. земен, светски; 4. груб, животински; грубо материалистичен; of the earth ~ разг. груб (за човек); ~ jokes цинизми; вулгарни шеги; 5. естествен, непристорен; реалистичен; практичен.

earwig

- ['iъwig] n 1. зоол. щипалка (Forficula); 2. ам. разг. стоножка.

ease

- [i:z] n 1. спокойствие, покой; успокоение; to be at ~ спокоен съм, не се тревожа; чувствувам се като у дома си; to be ill at ~ неспокоен съм, тревожа се; чувствувам се неловко/неудобно; to set s.o. at ~ успокоявам някого; to put/set s.o. at his ~ карам някого да се чувствува като у дома си; to take o.s. ~ не се притеснявам, не си давам зор; почивам си, отдъхвам си; (stand) at ~ ! воен. свободно! 2. свобода; ширина; удобство, рахатлък; a little more ~ in the armholes малко по-свободно/по-широко под мишниците; 3. облекчение, успокоение (на болка); 4. свободно време; 5. охолство; to live a life of ~ живея охолно; 6. непринуденост, естественост (на маниер, стил); social ~ умение да се държа в обществото, непринудени обноски; 7. лекота, леснина, простота; with ~ леко, лесно, без (всякакво) затруднение. [i:z] v 1. успокоявам, облекчавам (болка и пр.); намалявам, отслабвам, успокоявам се (за болка и пр.); облекчавам (болен); 2. успокоявам, разсейвам тревогите/грижите на; 3. облекчавам, освобождавам (of, from); to ~ s.o. of his purse разг. открадвам някому кесията; 4. отпускам, разширявам (дреха и пр.); охлабвам, разхлабвам, разхалтавям; облекчавам (положение и пр.); намалявам (напрежение, скорост); to ~ the engines мор. забавям хода; ~ her! мор. по-бавно! ~ аll! спрете!отпуснете веслата! to ~ a curve правя завой с голям радиус; 5. премест вам/слагам/вдигам леко; 6. тьрг. спадам (и с off); ease down намалявам (се) (и за скорост); ease off 1) мор. отпускам, охлабвам (вьже и пр.); 2) отдръпвам (се), оттеглям (се); отдалечавам (се) от брега; оттласквам от брега; 3) поотпускам се, започвам да работя по-малко; 4) тьрг. спадам (за цени и пр.); ease up 1) ease off 1); 2) ease off 3); 3) намалявам скоростта/крачката.

easeful

- ['i:zful] a 1. спокоен; 2. успокояващ, приятен; 3. свободен; без работа; ленив.

easel

- ['i:zl] n триножник (на художник), статив, станок.

easement

- ['i:zmъnt] n 1. юр. сервитутно право; 2. пристройка, помощна сграда; 3. жп. помощна крива.

easily

- ['i:zili] adv 1. лесно; 2. безспорно, несьмнено; ~ the best несъмнено/безспорно най-добър.

easiness

- ['i:zinis] n 1. лекота, леснота; 2. естественост, непринуденост; свобода (на маниери, стил и пр.); 3. спокойствие, покой; 4. безгрижие, лекота.

east

- [i:st] n 1. изток; on/to the ~ of на изток от; in the ~ на изток; in the ~ of England в Източна Англия; 2. E. Изток, Ориент; ам. Източните щати; the Near/Middle/Far Е. Близкият/Средният/Далечният изток; ~, west, home is best където и да ходиш, у дома си е най-хубаво. [i:st] а източен; ориенталски. [i:st] adv на/към/от изток; в/от източна посока; източно; ~ of източно от.

east End

- ['i:st'end] n източната част на Лондон, Ийст Енд.

east Ender

- ['i:st'endъ] n жител на източната част на Лондон/Ийст Енд.

easter

- ['i:stъ] n Великден, Възкресение Христово; ~ Day Великден.

easterly

- ['i:stъli] а източен; който идва от/отива към изток. ['i:stъli] adv към изток, източно. ['i:stъli] n източен вятър.

eastern

- ['i:stъn] а 1. източен; ориенталски; 2. цьрк. източноправославен. ['i:stъn] n 1. ориенталец; 2. човек от източноправославната църква.

easterner

- ['i:stъnъ] n жител на Източните САЩ.

easternmost

- ['i:stъnmoust] а най-източен.

eastertide

- ['i:stъtaid] n великденски празници; светлата неделя.

easting

- ['i:sti¤] n мор. 1. изминато разстояние в източна посока; 2. курс към изток; източна посока; източно положение в координатната система.

eastward

- ['i:stwъd] а източен. ['i:stwъd] adv към/на изток. ['i:stwъd] n изток, източна посока.

easy

- ['i:zi] а 1. лесен, лек; прост; to make things ~ улеснявам/опростявам нещата; within ~ distance/ reach на удобно разстояние от; близо до; ~ of access леснодостъпен; ~ money лесно спечелени пари; ~ game/prey/mark/meat/touch прен. лесна плячка; as ~ as ABC/as shelling peas/as falling off a log/as winking съвсем лесно/просто, просто като фасул; 2. удобен (за дреха); 3. спокоен; to make o.s./o.'s mind ~ успокоявам се, преставам да се тревожа; to be ~ in o.'s mind спокоен съм; 4. свободен; облекчен, успокоен; his cough is getting easier кашлицата му започва да се успокоява/да се кърти; stand ~! воен. свободно! 5. непринуден, естествен, свободен, лек (за маниер, разговор и пр.); свободен, лек, плавен (за движение); free and ~ непринуден; 6. лесен, приятен (за човек, характер); ~ on the eye разг. приятен за окото, хубавичък; 7. не твърде строг; несериозен; лек; woman of ~ virtue леконравна/лека жена; I'm ~ разг. все ми е едно, нямам предпочитание; 8. охолен; to live in ~ circumstance, to be/live in ~ street живея охолно; 9. тьрг. замрял, в застой, слаб (за пазар); нисък (за цени); изгоден (за условия и пр.); който не се търси много (за стока); prices are getting easier цените спадат; 10. бавен, спокоен (за ход и пр.); to travel by ~ stages пътувам с чести почивки; at an ~ pace бавно, спокойно; to come in an ~ first cn. лесно спечелвам първото място. ['i:zi] adv 1. лесно, леко; без мъка; easier said than done по-лесно e да го кажеш, отколкото да го направиш, лесно е да се говори; 2. спокойно, без бързане; to take things ~ не бързам, не си давам зор; не се притеснявам; to take life ~ гледам спокойно/леко на живота; to go ~ поотпускам се, не си давам зор; to go ~ on s.o. щадя някого; снизходителен/внимателен съм към някого; (go) ~ on the wine не пий/не си наливай толкова вино; ~ does it! без бързане! и по-бавничко може! ~! мор. по-бавно! ~ come, ~ go както дошло, така и отишло, лесно спечеленото лесно се губи; ~ on! по-спокойно!

easy-chair

- ['i:zitsheъ] n кресло, фотьойл.

easy-going

- ['i:zi,goui¤] а 1. безгрижен; небрежен, отпуснат; 2. отстъпчив, сговорчив; добряк; 3. невзискателен, не особено строг (в схващанията си и пр.).

eat

- [i:t] v (ate [e(i)t]; eaten ['i:tn]) 1. ям; храня се; something to ~ нещо за ядене; to ~ o.s. sick преяждам, разболявам се от преяждане; to ~ o.'s way through прояждам (за мравки, червеи и пр.); 2. (с adv и а) яде се; this meat ~s well това месо е вкусно/ приятно за ядене; the pie ~s short сладкишът се топи в устата; her bisquits ~ crisp бисквитите и хрупкат, като ги ядеш; 3. разяждам, прояждам (за киселина); to ~ o.'s heart out тормозя се, измъчвам се; to ~ out of s.o.'s hand правя всичко, което някой иска от мене; подчинявам се на/слушам някого безпрекословно; to ~ o.'s words 1) принуден съм да си взема думите назад; 2) ям си думите, не произнасям ясно; to ~ s.o. out of hearth/house and home прен. изяждам и ушите на някого; to ~ o.'s terms/dinners разг. следвам право; to ~ dirt/humblepie/the leek/ам. crow/dog унижавам се, преглъщам обида; принуден съм да искам извинение; I'll ~ my boots/hat/head if да не съм човек, ако; something is ~ing him разг. нещо го мъчи/тормози; eat away 1) ям непрекъснато, лапам, нагъвам, гълтам; 2) разяждам, подривам (скали, бряг и пр.); изяждам, изгризвам, прогризвам; 3) разяждам (за киселина); eat into 1) разяждам (за киселина); прояждам (за червей); 2) разпилявам част от, накърнявам (сьстояние и пр.); eat off 1) to ~ o.'s head off изяждам повече, отколкото изработвам; повече ям, отколкото работя (за кон); 2) to ~ off a field опасвам поле (за овце и пр.); пускам (овце и пр.) да пасат на полето; eat up 1) изяждам (и прен.); прен. унищожавам (с критика и пр.); to ~ up the miles поглъщам километрите (за кола и пр.); 2) изразходвам, изчерпвам (средства и пр.); изразходвам безполезно, пилея, разпилявам; 3. pass ям се, изяждам се (with от); 4) pass разяден съм, подкопан съм; схванат съм, скован съм (от болеcт).

eatable

- ['i:tъbl] а I. годен/добър за ядене; ядивен; II. п рl хранителни продукти, храна.

eater

- ['i:tъ] n 1. човек и пр., който яде; small ~ човек, който яде малко; great/big/hearty ~ ящен човек; 2. десертен плод (който може да се яде суров).

eating

- ['i:ti¤] n ядене, храна; (по)хапване. ['i:ti¤] а 1. десертен, който може да се яде суров (за плод); 2. който разяжда/измъчва/тормози.

eating-house

- ['i:ti¤haus] n гостилница.

eats

- [i:ts] n pl разг. храна, кльопачка.

eau-de-cologne

- ['oudъkъ'loun] n одеколон.

eaves

- [i:vz] n pl стряха, корниз.

eavesdrop

- ['i:vzdrop] v (-pp-) подслушвам.

eavesdropper

- ['i:vzdropъ] n подслушвач.

ebb

- [eb] v 1. спадам, оттеглям се, отдръпвам се (за прилив); to ~ and flow прииждам и се оттеглям; 2. прен. гасна, отслабвам, намалявам (за светлина и пр.) ( и с away); his life was ~ing away той гаснеше. [eb] n 1. отлив; the tide is on the ~ започва отливът; 2. западане, отпадане, отпадналост, слабост; прен. залез; at a low ~ много отпаднал; в лошо състояние; on the ~ на залез.

ebb-tide

- ['ebtaid] ebb 1.

ebon

- ['еbъn] а абаносов, черен като абанос.

ebony

- ['ebъni] n 1. абанос; 2. attr абаносов; черен като абанос.

ebullience

- [i'bлliъns] n кипеж, бликане, изблик (на сили и пр.); жизнерадост; ентусиазъм; възбуждение, възбуда.

ebulliency

- [i'bлliъnsi] n кипеж, бликане, изблик (на сили и пр.); жизнерадост; ентусиазъм; възбуждение, възбуда.

ebullient

- [i'bлliъnt] a 1. врящ, кипящ; 2. буен, поривист, разпален, пламенен, ентусиазиран; темпераментен.

ebullition

- [,ebъ'lishn] n 1. кипене; 2. прен. изблик, пристъп.

eccentric

- [ik'sentrik] I. a 1. ексцентричен, чудат; 2. мат., тех. ексцентричен, нецентрален; астр. ексцентричен; II. п 1. чудак, особняк; 2. тех. ексцентрик.

eccentricity

- [,eksen'trisiti] n 1. ексцентричност, чудатост; 2. тех., астр. ексцентричност, ескцентрицитет.

ecclesiast

- [ik'li:ziAEst] n 1. човек, който принадлежи към църква; 2. свещеник.

ecclesiastic

- [i,kli:zi'AEstik] I. a ecclesiastical; II. n духовник, свещеник.

ecclesiastical

- [i,kli:zi'AEstikl] а църковен, духовен, свещенически.

ecclesiasticism

- [i,kli:zi'AEstisizъm] n 1. принципи/обичаи на християнската църква; 2. клерикализъм.

echelon

- ['eshъlon] n воен. ешелон. ['eshъlon] v ешелонирам.

echinate

- ['ekineit] а зоол. бот. иглокож, бодлив, покрит с бодли/игли.

echinoderm

- [e'kainъdъ:m] n зоол. животно от семейство бодлокожи.

echinus

- [e'kainъs] n (pl -ni [-nai] ) лат. 1. зоол. морски таралеж (Echinus esculenta); 2. арх. ехин.

echo

- ['ekou] n 1. exo, отзвук, отклик; to cheer/applaud to the ~ ръкопляскам възторжено; 2. звукоподражание; 3. прен. отзвук, отклик, отглас; 4. подражател. ['ekou] v 1. отеквам (се); ехтя, еча, кънтя; 2. повтарям, подемам; подражавам; to ~ through проехтявам.

echo sounder

- ['ekou'saundъ] n 1. ехолот; 2. подражател; точно копие.

echo sounding

- ['ekou'saundi¤] n измерване с ехолот.

echoic

- [i'kouik] а 1. ехтящ, еклив; 2. ез. звукоподражателен.

echoism

- ['ekouizъm] n ез. звукоподражание, ономатопея.

eclat

- ['ekla:] n фр. 1. блестящ успех; 2. блясък; 3. акламации, овации.

eclectic

- [i'klektik] I. а еклектичен; II. n еклектик.

eclipse

- [i'klips] v затьмнявам, засенчвам, помрачавам (и прен.).

eclispe

- [i'klips] n 1. астр. затьмнение; 2. прен. залез, упадък; помрачаване, засенчване; ~ plumage зоол. зимна перушина.

ecology

- [i'kolъd©i] n екология.

economic

- [,i:kъ'nomik] a 1. икономически, стопански; 2. рентабилен, икономичен.

economical

- [,i:kъ'nomikъl] a 1. икономичен, пестелив; to be ~ with пестя, не пилея; to be ~ of time and energy спестявам време и енергия/сили; 2. икономически, стопански.

economics

- [,i:kъ'nomiks] n pl с гл. в sing икономика, стопански науки; политическа икономия; стопански строй.

economist

- [i:'konъmist] n 1. икономист; 2. пестелив човек.

economize

- [i:'konъmaiz] v икономисвам, правя икономии, пестя (on).

economizer

- [i:'konъmaizъ] n 1. пестелив човек, пестеливец; 2. тех. икономайзър.

economy

- [i:'konъmi] n 1. икономисване, икономия; пестеливост; пестене; 2. стопанисване; domestic ~ домакинство; 3. икономика; стопанство; political ~ политическа икономия; natural/commodity/money ~ натурално/стоково/парично стопанство.

ecru

- [ei'kru:] a фр. светлобежов, кремав, екрю.

ecstasy

- ['ekstъsi] n екстаз, захлас, унес, възторг; in an ~ of joy примрял от радост; to be in/to be thrown into/to go into ecstasies изпадам в екстаз, захласвам се (over по).

ecstatic

- [ek'stAEtik] I. а екстатичен, възторжен; II. n човек, който лесно изпада в екстаз.

ecumenic

- [,i:kju:'menik] а цьрк. вселенски, общоцърковен.

ecumenical

- [,i:kju:'menikъl] а цьрк. вселенски, общоцърковен.

eczema

- ['eksimъ] n мед. екзема.

edacious

- [i:'deishъs] a 1. свързан с ядене; 2. лаком, ящен, ненаситен.

eddy

- ['edi] n 1. водовъртеж; въртопче, обратно движение; вихрушка; стълб (от дим и пр.); 2. тех. вихрово движение; ~ currents ел. вихрови токове, токове на Фуко. ['edi] v 1. въртя (се) в спирала; извивам се като вихрушка; 2. прен. въртя се, обикалям (за тьлпа).

edema

- [i'di:mъ] n мед. оток.

eden

- ['i:dъn] n: the Garden of ~ рай, райска градина.

edge

- [ed©] n 1. острие; резец, ръб; a knife with an ~/ a keen ~ остър нож; to take the ~ off притъпявам, намалявам (и прен.); 2. ръб, край, периферия; гребен; бордюр, перваз; ребро; печ. обрез; поле (на печатна страница); бряг, крайбрежие; сервитутна линия (край шосе); ива (на плат); 3. прен. острота; въздействие, ефект; проницателност; a to give an ~ to o.'s appetite възбуждам апетита; to give s.o. the ~ of o.'s tongue насолявам/нарязвам някого; not to put too fine an ~ upon it откровено/просто казано; с извинение; to be on the ~ of doing s.th. тъкмо се каня да направя нещо; (all) on ~ изострен (за нерви); настръхнал, нервен; it set my teeth on ~ скрипнаха ми зъбите, прен. накара ме да настръхна; to set s.o.('s nerves) on ~ дразня/нервирам някого; to have the ~ on s.o. имам предимство пред някого. [ed©] v 1. точа, наточвам, изострям, наострям; to ~ off изострям, наточвам; 2. изглаждам/изравнявам ръба на, правя ръб (на), подшивам, поръбвам, обточвам (дреха и пр.); 3. заграждам, ограждам; минавам/раста край; 4. промъквам (се), намърдвам (се), намествам (се), въвирам (се) (into); измъквам (се) (away, out of); to ~ o.'s way/o.s. примъквам се, пробивам си път; to ~ off измъквам се; to ~ s.o. out избутвам някого; to ~ in a word вреждам се/ успявам и аз да кажа нещо.

edge-tool

- ['ed©'tu:l] n сечиво/инструмент/машина с острие.

edgeways

- ['ed©weiz] adv 1. по ръба, с ръба напред; ръб о ръб; 2. настрани; I couldn't get a word in ~ не успях да се вредя да кажа една дума/да си отворя устата.

edgewise

- ['ed©waiz] adv 1. по ръба, с ръба напред; ръб о ръб; 2. настрани; I couldn't get a word in ~ не успях да се вредя да кажа една дума/да си отворя устата.

edging

- ['ed©i¤] n ивица, кант, обшивка; ширит, лента и пр. (за обточване).

edging-shears

- ['ed©i¤shiъz] n pl ножици за подрязване ръба на тревна площ.

edgy

- ['ed©i] a 1. с ръб; остър; 2. раздразнителен, нервен; изнервен, кибритлия.

edibility

- [edi'biliti] n ядивност.

edible

- ['edibl] I. а ядивен, добър за ядене; II. п рl храна, съестни продукти.

edict

- ['idikt] n декрет, указ.

edification

- [,edifi'kcishn] n обик. ирон. назидание, наставление.

edifice

- ['edifis] n здание, сграда, постройка; the whole ~ of his hopes collapsed всичките му надежди рухнаха.

edify

- ['edifai] v поучавам, назидавам.

edifying

- ['edifaii¤] а поучителен, назидателен.

edit

- ['edit] v редактирам, редактор съм на.

edition

- [e'dishn] n 1. издание; 2. тираж.

editor

- ['editъ] n редактор.

editor-in-chief

- ['editъrin'tshi:f] n главен редактор.

editorial

- [edi'to:riъl] I. а. редакторски; редакционен; ~ office редакция; II. п уводна статия.

editorialize

- [edi'to:riъlaiz] v 1. пиша уводна статия; 2. ам. изказвам (собствено) мнение в уводна статия, радио-/ телевизионно предаване (за редактор).

editorship

- ['editъship] n редакторски пост; редакторство.

editress

- ['editris] n ж. р. от editor.

educability

- [,edjukъ'biliti] n податливост на възпитание/обучение.

educable

- ['edjukъbl] а податлив на възпитание/обучение.

educate

- ['edjukeit] v 1. образовам, давам образование на; възпитавам; просвещавам; 2. развивам, формирам, тренирам; 3. изучвам, поемам разноските за нечие образование.

education

- [edju:'keishn] n 1. обучение; просвета; образование; 2. възпитаване, отглеждане; 3. педагогия.

educational

- [edju:'keishъnъl] а образователен, възпитателен, педагогичен, педагогически.

educationalist

- [edju:'keishъnъlist] nросветен деец, учител, педагог.

educationist

- [edju:'keishъnist] nросветен деец, учител, педагог.

educative

- ['edjukeitiv] а възпитателен.

educator

- ['edjukeitъ] n възпитател, учител, педагог.

educe

- [i'dju:s] v 1. извличам, карам да се прояви; 2. хим. отделям, освобождавам; 3. извличам, заключавам (from).

edulcorate

- [i'dлlkъreit] v 1. хим. пречиствам (от киселини и пр.), промивам; 2. прен. смекчавам, подслаждам.

eel

- [i:l] n 1. зоол. змиорка (Anguilla anguilla); 2. прен. човек, който винаги се измъква/изплъзва; несигурен човек.

eely

- ['i:li] а несигурен, изплъзващ се.

eerie

- ['iъri] а зловещ, мрачен; таинствен, мистериозен; свръхестествен.

eeriness

- ['iъrinis] n зловещ вид; тайнственост.

eery

- [] eerie.

efface

- [i'feis] v 1. заличавам, изличавам, премахвам (u прен.); 2. изтривам, избърсвам; 3. прен. засенчвам, правя да бледнее; 4. refl стоя настрана, не се самоизтъквам.

effaceable

- [i'feisъbl] а изличим, заличим.

effacement

- [i'feismъnt] n заличаване, извличане.

effect

- [i'fekt] n 1. последица, следствие; резултат; of nо ~ безрезултатен, безплоден; 2. (въз)действие, ефект; влияние; to have/take ~ подействувам, оказвам въздействие (on); хващам (се) (за ваксина); to suffer from the ~s of страдам от, мъчно понасям; to produce a (rapid) ~ (по)действувам (бързо); 3. външен ефект, впечатление; it gives the ~ of gold изглежда като злато; 4. художествен ефект; cloud ~s изображение на облаци; 5. смисъл, съдържание; цел; he spoke to this ~ той говори в този смисъл/дух; we made provisions to that ~ взехме мерки за тази цел; 6. юр., канц. действие, сила; изпълнение, приложение; the law takes ~, the law comes/goes into ~ законът влиза в сила; to be in ~ в сила съм, действувам; to give ~ to изпълнявам, прилагам; давам ход на; to bring/carry/put into ~ привеждам в изпълнение; изпълнявам, реализирам, осъществявам; 7. тех. полезно действие; производителност; ефект; 8. рl движимо имущество, вещи; тьрг. ценни книжа; фин. покритие; nо ~s (съкр. N/E) без покритие (за чек); household ~s покъщнина; in ~ всъщност, в действителност, фактически, по същество. [i'fekt] v 1. извършвам, осъществявам, постигам; to ~ a cure излекувам; to ~ an entrance влизам насила; to ~ an insurance policy правя си застраховка; 2. причинявам, предизвиквам, докарвам.

effective

- [i'fektiv] I. a 1. ефективен, ефикасен, резултатен, действен; 2. действителен, наличен; воен. годен за военна служба; използваем; 3. ефектен, сполучлив; ~ speaker убедителен/вещ оратор; 4. юр. действуващ, в сила; to become ~ влизам в сила; II. п 1. воен. ефектив; 2. фин. ефектив, наличност.

effectiveness

- [i'fektivnis] n 1. ефикасност, действеност, резултатност, сила на въздействие; 2. ефект(ност), сполучливост.

effectivity

- [ifek'tiviti] n 1. ефикасност, действеност, резултатност, сила на въздействие; 2. ефект(ност), сполучливост.

effectual

- [i'fektjuъl] a 1. effective I. 1; 2. действителен, в сила, обвързващ (за закон, договор и пр.).

effectuate

- [i'fektjueit] v постигам, изпълнявам, привеждам в изпълнение.

effeminacy

- [i'feminъsi] n женственост (на мьж).

effeminate

- [i'feminit] а женствен (за мьж); слаб, мекошав. [i'femineit] v правя/ставам женствен/мекошав.

effervesce

- [,efъ'ves] v 1. пеня се, кипя, шупвам; отделям се във вид на мехури (за газ); 2. прен. вълнувам се; кипя; ликувам.

effervescence

- [,efъ'vesъns] n 1. кипене, кипеж, шупване, пенене, отделяне на газ; 2. прен. кипеж, оживление, възбуда, вълнение.

effervescent

- [,efъ'vesъnt] а 1. пенлив, шупнал, шумящ, искрящ; 2. възбуден, оживен.

effete

- [i'fi:t] а 1. изчерпан, изтощен; хилав; изхабен; упадъчен; 2. (вече) безплоден, стерилен.

effeteness

- [i'fi:tnis] n 1. изтощеност, изчерпаност; хилавост; изхабеност; упадьчност; 2. безплодие, стерилност, стерилитет.

efficacious

- [efl'keishъs] а ефикасен, резултатен.

efficaciousness

- [efi'keishъsnis] n 1. ефикасност, резултатност; 2. тех. полезно действие, производителност.

efficacy

- ['efikъsi] n 1. ефикасност, резултатност; 2. тех. полезно действие, производителност.

efficiency

- [e'fishъnsi] n 1. (работо)способност, изпълнителност, експедитивност; fighting ~ боеспособност; 2. тех., физ. коефициент на полезно действие; производителност, продуктивност; добив; ~ wages трудово възнаграждение съобразно с производителността на труда; ~ expеrt специалист по рационализация/научна организация на труда.

efficient

- [e'fishъnt] а 1. изпълнителен, експедитивен, способен; to be ~ at doing s.th. върша нещо с вещина; to be ~ in o.'s work добър работник съм, умело/компетентно се справям с работата си; 2. ефикасен, резултатен; 3. добре извършен (за работа); 4. тех. производителен, продуктивен.

effigy

- ['efid©i] n изображение, образ, лик, портрет; статуя, фигура; подобие.

effloresce

- [,eflo:'res] v 1. бот. и прен. цъфтя, разцъфтявам се; 2. хим. изветрям (за кристално вещество), избивам на повърхността и кристализирам (за соли); покривам се със солни частици.

efflorescence

- [,eflo:'resъns] n 1. бот. (период на) цъфтеж, разцъфтяване; 2. прен. разцвет, процъфтяване; 3. хим. ефлоресценция; изветряване (на кристали); 4. мед. обрив, ефлоресценция.

efflorescent

- [,eflo:'resъnt] а 1. бот. цъфтящ, в цъфтеж; 2. хим. изветряващ.

effluence

- ['efluъns] n изтичане; еманация (и прен.).

effluent

- ['efluъnt] 1. а изтичащ; II. n 1. поток/река, която се излива от езеро/друг поток; 2. отточни/отпадъчни води.

effluvium

- [e'flu:viъm] n (pl -via [-viъ]) лат. 1. изпарение; еманация; 2. зловонни изпарения; миазми.

efflux

- ['eflлks] n 1. изтичане, оттичане (и прен.); ~ of water тех. разход на вода; 2. това, което изтича; 3. прен. изтичане (на срок); ход, минаване (на време).

effort

- ['efъt] n 1. усилие, напрежение; старание, опит; to make an ~ to полагам усилия да, мъча се/опитвам се да; 2. кампания (за сьбиране на пари и пр.); war ~ всенародни усилия за спечелване на война; 3. разг. постижение; that's a pretty good ~ доста добро/сполучливо е.

effortless

- ['efъtlis] а без усилие; който не изисква усилие, лесен.

effrontery

- [е'frлntъri] n безочливост, наглост, нахалство, дързост.

effulgence

- [e'fлld©ъns] n блясък, сияйност, лъчезарност.

effulgent

- [e'fлld©ъnt] а бляскав, сияещ, сияен, лъчист.

effuse

- [e'fju:z] v книж. изливам, проливам; излъчвам, лея (светлина); лея се, изливам се, тека (и за крьв). [e'fju:z] а бот. разлат, разпръснат.

effusion

- [i'fju:©ъn] n 1. изливане, проливане, изтичане; ~ of blood кръвоизлив, загуба на кръв; кръвопролитие; 2. ефузия, изтичане; изригване; 3. прен. обик. рl излияния.

effusive

- [i'fju:siv] а 1. излиятелен; прочувствен; възторжен; цветист; ~ compliments безкрайни комплименти; ~ speech словоизлияние; 2. геол. ефузивен, разливен, вулканичен.

effusiveness

- [i'fju:sivnis] n прочувственост; многословие.

egad

- [i'gAEd] int ей богу!

egalitarian

- [,i:gъli:teъriъn] n привърженик на политическо и социално равенство, егалитарист.

egg

- [eg] n 1. яйце; bad ~ развалено яйце, запъртък (u прен.); 2. яйцеклетка; 3. разг. човек; good ~ чудесен човек; арабия; bad ~ мошеник; 4. sl. (самолетна) бомба, мина; to lay ~s поставям мини; 5. aм. sl. хеликоптер; in the ~ в зародит (и прен.); to have/put all o.'s ~s in one basket рискувам/залагам всичко на една карта; to lay an ~ ам. провалям се, претърпявам неуспех; as sure as ~s is/are ~s разг. без съмнение, съвсем сигурно. [eg] v подстрекавам, насьсквам (обик. с on).

egg-beater

- ['eg,bi:tъ] n тел за разбиване на яйца.

egg-cell

- ['egsel] n яйцеклетка.

egg-cup

- ['egkлp] n чашка за варено яйце.

egg-cutter

- ['eg,kлtъ] n яйцерезачка.

egg-flip

- ['egflip] n (топло) питие от разбито яйце със захар, мляко и бира/вино.

egg-head

- ['eghed] n sl. интелектуалец; теоретик; дървен философ.

egg-nog

- ['egnog] egg-flip.

egg-powder

- ['egpaudъ] n яйца на прах.

egg-shell

- ['egshel] n 1. черупка от яйце; 2. чуплив предмет; ~ china много тънък/прозрачен порцелан, яйчена черупка. ['egshel] а 1. чуплив, тънък, крехък; 2. с цвят на слонова кост.

eggplant

- ['egpla:nt] n патладжан, син домат.

eglantine

- ['eglъntain] n бот. шипка (Rosa eglanteria).

ego

- ['egou] n фил. его, моето аз.

egocentric

- [,egou'sentrik] а псих. егоцентричен.

egocentricity

- [,egou,sen'trisiti] n егоцентричност.

egocentrism

- [,ego'sentrizm] n егоцентричност

egoism

- ['egouizm] n егоизъм, себелюбие, себичност.

egoist

- ['egouist] n егоист, себелюбец.

egoistic

- [,egou'istik] а егоистичен, себичен.

egoistical

- [,egou'istikъl] а егоистичен, себичен.

egomania

- [,egou'meiniъ] n егоцентричност, самовлюбеност.

egotism

- ['egoutizm] n 1. еготизъм, самоизтъкване, егоцентричност; 2. самомнение; 3. себичност.

egotist

- ['egoutist] n еготист, човек с голямо самомнение/ влюбен в себе си.

egotistic

- [,egou'tistik] а свойствен на еготизма; еготичен.

egregious

- [i'gri:d©iъs] а 1. неод. ненадминат, нечуван, забележителен; ~ folly върхът на глупостта; ~ blunder колосална грешка; 2. ост. превъзходен, забележителен.

egregiousness

- [i'gri:d©ъsnis] n връх (на глупостта и пр.).

egress

- ['i:gres] n 1. възможност за/право на излизане; излаз; 2. изход; 3. астр. излизане от/край на затьмнение.

egression

- [i:'greshn] n излизане.

egret

- ['i:gret] n 1. зоол. бяла чапла (Ardea egretta); 2. бели пера от чапла, егрета.

egyptian

- [i'd©ipshъn] 1. а египетски; ll. n 1. египтянин; 2. ост. циганин; to spoil the ~s библ. използувам/ ограбвам врага.

egyptologist

- [,i:d©ip'tolъd©ist] n египтолог.

egyptology

- [,i:d©ip'tolъd©i] n египтология.

eh

- [ei] int 1. ax! (при изненада); 2. а? (при сьмнение, вьпрос).

eider

- ['aidъ] n 1. зоол. гага, северна морска патица (Somateria mollissima) (и ~ duck); 2. пух от гага.

eider-down

- ['aidъdaun] n 1. пух (от гага); 2. пухен юрган.

eidolon

- [ai'doulъn] n призрак, привидение; идеализиран образ.

eight

- [eit] n 1. осем; осмица, осморка; 2. група/отбор от осем; осморка; (лодка за) осем гребци; the E.s гребни състезания между университетите Оксфорд и Кеймбридж; to cut ~s/figures of ~ правя осморки (на кьнки); he's had one over the ~ нафиркал се e.

eighteen

- [ei'ti:n] n осемнадесет.

eighteenth

- [ei'ti:nҐ] n I. а осемнадесети; II. n една осемнадесета (част).

eightfold

- ['eitfould] a, adv осмократен; осмократно.

eighth

- [eiҐ] I. а осми; II. n една осма (част).

eightieth

- ['eitiъҐ] а осемдесети.

eighty

- ['eiti] n осемдесет; pl осемдесетте години.

eirenicon

- [ai'ri:nikon] n гр. призив за мир (особ. от духовно лице).

eisteddfod

- [ei'stevod] n певчески събор (в Уейлс).

either

- ['аiъ] a, pron един (от двама); и/или единият, и/или другият; всеки; on ~ side of от двете страни на; ~ way и така, и така, и по единия, и по другия начин; do you want this one or that one? - ~ тази ли искаш или онази - коя да e, все едно коя. ['аiъ] cj, adv 1. или... или; 2. с отр. и аз/ти и пр... не; нито пък аз/ти и пр.; и то; пък/че/дори и; всъщност; не дотам; if you don't go I won't go ~ ако ти не идеш, и аз няма да ида; I don't want it ~ и аз не го искам; if you had told me or your brother ~ ако ти ми беше казал, пък дори и брат ти; there was a time, and not so long ago ~ беше време, и то/при това не много отдавна; in a rude tone and not so very rude ~ с груб тон - всъщност не дотам груб; she's caught cold and she isn't very strong ~ изстинала е, пък и без това не е много здрава; you're lying! - I'm not ~ ам. лъжеш! - ами, лъжа! нищо подобно!

ejaculate

- [i'd©AEkjuleit] v 1. възклицавам, възкликвам; 2. физиол. изхвърлям (сперма и пр.).

ejaculation

- [i,d©AEkju'leishn] n 1. възклицание; 2. физиол. изхвърляне (на сперма и пр.); самата изхвърлена сперма.

ejaculatory

- [i'd©AEkjulъtъri] а 1. възклицателен; бързо/ внезапно изречен; 2. физиол. предназначен за изхвърляне (на сперма и пр.).

eject

- [i'd©ekt] v 1. изхвърлям, изгонвам (from); юр. изваждам (наемател); уволнявам; 2. изхвърлям, изригвам, избълвам; изтласквам, изтиквам; физиол. отделям.

ejection

- [i'd©ekshn] n 1. изхвърляне, изригване; 2. изхвърлено вещество; 3. юр. евикция, изваждане (на наемател).

ejective

- [i'd©ektiv] а свързан с/отнасящ се до изхвърляне.

ejectment

- [i'd©ektmъnt] ejection.

ejector

- [i'd©ektъ] n 1. лице/нещо, което изхвърля и пр.; 2. тех. ежектор; изхвъргач; (паро)струйна помпа.

eke

- [i:k] v (обик. с out) прибавям, попълвам, додавам, допълвам (нещо оскьдно); to ~ out soup with water разреждам супа, за да стигне, to ~ out a livelihood едва свързвам двата края.

elaborate

- [i'lAEbъrit] а сложен; обстоен, подробен; претрупан; натруфен, претенциозен; ~ dinner богата вечеря. [i'lAEbъreit] v 1. изработвам; изпипвам; създавам, разработвам, (до)развивам; усложнявам; физиoл. изработвам (секреция и пр.); to ~ o.'s style изработвам си стил; 2. давам допълнителни подробности, доразвивам (обик. с on, upon).

elaborateness

- [i'lAEbъritnis] n сложност; обстойност; претрупаност, натруфеност, претенциозност.

elaboration

- [i,lAEbъ'reishn] n изработване (и физиол.); разработване, разработка; уточняване (на проект).

elaborative

- [i'lAEbъrъtiv] а 1. свързан с изработване/разработка; който изработва/разработва; 2. разяснителен.

elan

- [ei'la:n] n фр. устрем, възторг, въодушевление, жар.

eland

- ['i:lъnd] n голяма юж.-афр. антилопа (род Taurotragus).

elapse

- [i'lAEps] v минавам, изминавам (за време).

elastic

- [i'lAEstik] а 1. ластичен; 2. еластичен, разтеглив (и прен.); гъвкав, жилав, пъргав; 3. оптимистичен, жизнерадостен; ~ temperament лек/безгрижен нрав. [i'lAEstik] n ластик; рl жартиери.

elasticity

- [,elAEs'tisiti] n еластичност и пр. (вж elastic); гъвкавост; мед. тоничност (на мускули и пр.).

elate

- [i'leit] v повдигам духа на, ободрявам, обнадеждявам, въодушевявам; изпълвам с гордост; правя горд; to be ~d with joy/success сияя от радост, опиянен съм от успеха.

elated

- [i'leitid] а въодушевен, ликуващ; to fed ~ чувствувам се щастлив/радостно възбуден; to be ~ с високо самочувствие съм; разг. развеселен съм от пиене, на градус съм.

elater

- [i'leitъ] n 1. бот. еластичен спорангий; 2. зоол. скоклив бръмбар (Elateridae).

elaterite

- [i'lAEtъrait] n минер. елатерит.

elaterium

- [,elъ'tiъriъm] n 1. бот. дива краставица; 2. фaрм. пургaтив, получен от нея.

elation

- [i'leishn] n 1. повишено настроение, въодушевление; 2. възгордяване, главозамайване.

elbow

- ['elbou] n 1. лакът; to rest o.'s ~s on облакътявам се на; at o.'s ~ наблизо, под ръка; to be out at ~s със скъсани лакти съм; разг. одрипавял съм; изпаднал съм; 2. завой (на пьт, река); 3. тех. коляно(ва тръба); ъгълник, винкел; to bend/crook/lift the ~ разг. пиянствувам; напивам се; up to the ~s in прен. потънал в. ['elbou] v 1. бутам с лакът; to ~ (o.'s way) through пробивам си път (с лакти) през; 2. извивам, правя завой (за пьт, река).

elbow-chair

- ['elboutsheъ] n ам. стол/кресло със странични облегалки.

elbow-grease

- ['elbou,gri:s] n разг. усилено търкане/лъскане; тежка работа, зор.

elbow-rest

- ['elbourest] n странична облегалка (на стол).

elbow-room

- ['elbou,rum] n 1. място, простор; 2. свобода на действие; пол. жизнено пространство.

elder

- ['eldъ] а I. а (сравн. cm. от old) по-голям, по-възрастен (за членове на едно семейство); старши (за колега); II. п 1. по-стар, по-възрастен; he is my ~ by two years той e две години по-стар от мене; o.'s ~s (and betters) по-възрастните и по-умните/високопоставените; 2. старейшина. ['eldъ] бот. бъз (Sambucus nigra).

elder-berry

- ['eldberi] n плод на бъз.

elderly

- ['eldъli] а възстар, възрастен.

eldest

- ['eldist] а (прев. cm. от old) най-стар/възрастен/голям (от членовете на едно семейство); първороден.

eldorado

- [eldo'ra:dou] n исп. Елдорадо, въображаема страна на благоденствието.

elect

- [i'lekt] v 1. избирам (чрез гласуване); to be ~ed to the Academy бивам избран за член на Академията; 2. решавам, предпочитам, намирам за по-добре. [i'lekt] I. а (ново)избран, бъдещ; bride ~ избраница; the President ~ новоизбраният президент; II. n pl избрани/привилегировани хора, избраници; God's ~, the ~ богоизбраните.

election

- [i'lekshn] n 1. избор; избиране; 2. избори; to hold an ~ правя/произвеждам избори; to stand for ~ поставям кандидатурата си; 3. юр. опция, упражняване на право на избор; 4. attr изборен, от избoрите; избирателен, предизборен.

electioneer

- [i,lekshъ'niъ] v правя предизборна агитация, агитирам.

electioneering

- [i,lekshъ'niъri¤] n предизборна кампания/ агитация.

elective

- [i'lektiv] а 1. изборен; 2. избирателен; с право да избира; ~ body избирателно тяло, избиратели; ~ franchise избирателно право; 3. ам. факултативен, избирателен; 4. хим. избирателен; ~ affinity/attraction избирателен афинитет.

elector

- [i'lektъ] n 1. избирател, гласоподавател; body of ~s избирателна колегия; 2. ист. курфюрст.

electoral

- [i'lektъrъl] а избирателен; ~ college ам. избирателна колегия (която избира президента).

electorate

- [i'lektъrit] n 1. всички избиратели; избирателна колегия; 2. ам. избирателен район; 3. ист. сан/ юрисдикция на курфюрст; земи, управлявани от курфюрст.

electric

- [i'lektrik] I. a 1. електрически; ~ fire електрическа печка (за отопление); 2. прен. поразителен; възбуждащ; напрегнат, наелектризиран; II. п разг. електрически влак.

electric arc

- [i'lektrik'a:k] n електрическа дъга.

electric blue

- [i'lektrik'blu:] n синьо-зелен цвят.

electric chair

- [i'lektrik'tsheъ] chair 4.

electric eye

- [i'lektrik'ai] n фотоелектрическа клетка.

electric meter

- [i'lektrik'mi:tъ] n електромер.

electric ray

- [i'lektrik'rei] n зоол. електрически скат/торпедо.

electric torpedo

- [i'lektrik tъ:'pi:dou] n зоол. електрически скат/торпедо.

electrical

- [i'lektrikъl] а 1. електрически; ~ engineer електроинженер; ~ fitter електротехник; 2. прен. наелектризиран, бурен.

electrician

- [ilek'trishn] n електротехник.

electricity

- [ilek'trisiti] n 1. електричество; разг. електрически ток/енергия; ~ works електроцентрала; 2. прен. напрежение.

electrification

- [i,lektrifi'keishъn] n 1. наелектризиране; 2. електрификация.

electrify

- [i'lektrifai] v 1. наелектризирам (и прен.); 2. електрифицирам.

electrization

- [i,lektri'zeishn] n наелектризиране.

electrize

- [i'lektraiz] electrify 1.

electro-chemistry

- [i'lektrou'kemistri] n електрохимия.

electro-dynamics

- [i'lektroudai'nAEmiks] n pl с гл. в sing електродинамика.

electro-magnet

- [i'lektrou'mAEgnit] n електромагнит.

electro-physics

- [i'lektrou'fiziks] n pl с гл. в sing електрофизика.

electro-plating

- [i'lektrou'pleiti¤] n галванопластика.

electro-therapeutics

- [i'lektrouҐъrъ'pju:tiks] n електролечение, електротерапия.

electroanalysis

- [i'lektrouъ'nAElisis] n електроанализа.

electrocute

- [i'lektrъkju:t] v екзекутирам на електрически стол; убивам (случайно) с електрически ток. electrocution [i,lektrъ'kju:shn] n екзекутиране на електрически стол; (случайна) смърт от електрически ток.

electrode

- [i'lektroud] n електрод.

electrogram

- [i'lektrъgrAEm] n 1. тех. електрограф; 2. електрически уред за гравиране върху метални плочи; 3. рентгенова снимка; 4. телеграфичен уред за предаване снимки/рисунки; телеграфна снимка.

electrograph

- [i'lektrъgra:f] n 1. тех. електрограф; 2. електрически уред за гравиране върху метални плочи; 3. рентгенова снимка; 4. телеграфичен уред за предаване снимки/рисунки; телеграфна снимка.

electrolyse

- [i'lektrъlaiz] v електролизирам, подлагам на електролиза.

electrolyser

- [i'lektrъlaizъ] n електролитен елемент, електролизатор.

electrolysis

- [ilek'trolisis] n електролиза.

electrolyte

- [i'lektrъlait] n електролит.

electrometer

- [ilek'tromitъ] n електрометьр.

electromotive

- [i'lektrou,moutiv] а електродвижещ.

electron

- [i'lektron] n 1. физ. електрон; 2. хим. електрон, магнезиева сплав.

electronic

- [ilek'tronik] а електронен.

electronics

- [i'lektroniks] n pl с гл. в sing електроника.

electroplate

- [i'lektrъpleit] v 1. покривам по галваничен начин; нанасям слой метал; 2. посребрявам. [i'lektrъpleit] n изделие с галванично покритие.

electrotherapy

- [i'lektrou'Ґerъpi] n електролечение, електротерапия.

electrothermancy

- [i'lektrou'Ґъ:mъnsi] n електротермия.

electrothermic

- [i'lektrou'Ґъ:mik] а електротермичен.

electrothermy

- [i'lektrou'Ґъ:mi] n електротермия.

electrotype

- [i'lektroutaip] n електротипия, галванотипия. [i'lektroutaip] v електротипирам.

electrum

- [i'lektrъm] n 1. кехлибар; 2. електрон, сплав от сребро и злато.

electuary

- [i'lektjuъri] n фарм. електуарий (лекарство, смесено сьс сироп).

eleemosynary

- [e'lii:'mosinъri] а книж. 1. благотворителен; безплатен; 2. който зависи от благотворителност.

elegance

- ['eligъns] n елегантност.

elegancy

- ['eligъnsi] n елегантност.

elegant

- ['eligъnt] a 1. елегантен, изискан, изтънчен, изящен; to lead a life of ~ ease живея изискано и охолно; 2. ам. чудесен, великолепен, шик, фин.

elegiac

- [,eli'd©aiъk] I. а елегичен; тъжен; II. п pl проз. елегични стихове.

elegize

- ['elid©aiz] v пиша елегия (за) (някого), възпявам (някого) в елегия.

elegy

- ['elid©i] n елегия.

element

- ['elimъnt] n елемент; 2. стихия, природна сила; the four ~s четирите основни стихии (земя, вода, огьн, вьздух); the devouring ~ огънят; 3. естествена среда, стихия; to be in o.'s ~ прен. в стихията си съм; to be out of o.'s ~ чувствувам се не на мястото си/като риба на сухо; 4. елемент, съставна част; частица; to reduce s. th. to its ~s разлагам нещо на съставните му части, анализирам; 5. ел. електрод; 6. рl основи, принципи (на наука); увод (в дадена наука); 7. мат. диференциал; 8. воен. поделение; част (от укрепление); 9. цьрк.: Eucharistic ~s, the E.s нафора и вино.

elemental

- [eli'mentl] I. a 1. стихиен, на природните сили/стихии; ~ forces природни сили; ~ worship обожаване на природните сили; ~ war борба на стихиите; 2. първичен, основен; 3. начален, първоначален; елементарен; основен; вроден; 4. хим. прост; 5. съставен (за част); II п дух (вьздушен, земен, огнен. воден).

elementariness

- [eli'mentъrinis] n елементарност.

elementary

- [eli'mentъri] a 1. елементарен; (първо)начален; 2. хим. прост.

elemi

- ['elimi] n вид смола.

elenchus

- [i'le¤kъs] n (pl elenchi [i'lenkai]) лог. оборване, опровержение.

elenctic

- [i'le¤ktik] а лог. оборващ.

elephant

- ['elifъnt] n 1. слон; bull ~ мъжки слон; cow ~ женски слон; calf/baby ~, ~ calf слонче; ~ trumpet рев на слон; 2. ост. слонова кост; white ~ подарък/предмет, който създава главоболие на получателя/притежателя; pink ~s халюцинации при дерилиум тременс.

elephant's ear

- ['elifъntsiъ] n бот. бегония, слонско ухо (Begonia).

elephantiasis

- [,elifAEn'taiъsis] n 1. мед. слоновост, елефантиазис; 2. прен. прекомрно увеличаване/разширяване.

elephantine

- [eli'fAEntain] а 1. слонски; 2. прен. слоноподобен; мечешки, тежък, тромав; ~ humour тромав/неудачен хумор.

elephantoid

- [eli'fAEntoid] а зоол. слоноподобен.

elevate

- ['eliveit] v 1. вдигам, издигам, повдигам; 2. въздигам, повишавам (в по-горен чин); вдигам (очи), повишавам, вдигам (глас); насочвам вертикално (орьдие); 3. събуждам, възбуждам (надежди); възвишавам (духа, душата); 4. ободрявам, развеселявам.

elevated

- ['eliveitid] I. a 1. издигнат, повдигнат, висок; ~ position високо положение (и прен.); воен. високи/командуващи позиции; ~ railway/ ам. railroad релсов път, издигнат над улицата (на естакада); 2. прен. издигнат, възвисен, висок, благороден; ~ conversation разговор на възвишени теми; ~ style висок/приповдигнат стил; ~ personage изтъкната/високопоставена личност; 3. разг. развеселен, пийнал, на градус; II. п ам. ~ railroad (вж. I. 1.).

elevating

- ['eliveiti¤] а 1. възвисяващ, облагородяващ; 2. тех. подемен.

elevation

- [eli'veishn] n 1. издигане; прен. повишение (в чин); ~ to the peerage удостояване с благородническа титла; 2. възвишение, хълм; височина (над морското равнище); 3. прен. възвишеност, благородство, величественост; приповдигнатост; 4. воен. вертикално насочване на оръдие; насочване в далечина; мерник; angle of ~ ъгъл на възвишение; 5. астр. височина над хоризонта; 6. арх., тех. разрез, вертикално сечение; front ~ фасада, лице; side ~ странично лице; 7. кота.

elevator

- ['eliveitъ] n 1. подемник, елеватор; долап, градинарско колело; 2. ам. асансьор; 3. ам. (grain-) ~ силоз, зърнохранилище; 4. ав. хоризонтален стабилизатор; 5. анат. мускул повдигач.

elevatory

- ['eliveitъri] а тех. подемен.

eleven

- [i'levn] n 1. единадесет; 2. единадесет (души); единадесеторка (и сп.) 2. ~s (es) лека закуска, похапка (преди обед).

eleventh

- [i'levъnҐ] а единадесети; at the ~ hour в последния момент, в дванадесетия час.

elf

- [elf] n 1. мит. елф, фея, горски дух; самодива; 2. дребосък, джудже; 3. пакостниче.

elf-land

- ['elflAEnd] n царство на самодивите, приказен свят.

elf-lock

- ['elflok] n сплъстени коси, "фитили".

elf-locks

- ['elfloks] n сплъстени коси, "фитили".

elfin

- ['elfin] I. a 1. самодивски; вълшебен, приказен, неземен; 2. подобен на елф; миниатюрен, мъничък; II. n=elf.

elfish

- ['еlfish] а 1. подобен на елф; мъничък; 2. пакостен; 3. ост. самодивски.

elicit

- [i'lisit] v извличам, изтръгвам; предизвиквам; разкривам; to ~ a fact from a witness изтръгвам факт от свидетел, карам свидетел да признае даден факт; to ~ a reply предизвиквам отговор.

elide

- [i'laid] v 1. фон., проз. изпускам, елидирам; 2. премълчавам, потулвам; 3. съкращавам.

eligibility

- [,elid©i'biliti] n 1. избираемост; 2. качества, които правят някого приемлив; приемливост.

eligible

- ['elid©ibl] а 1. избираем (to за); 2. приемлив, с необходимите качества; ~ young man добра партия за женитба.

eligibleness

- ['elid©iblnis] eligibility.

eliminable

- [e'liminъbl] а който може да бъде отстранен, отстраним.

eliminate

- [e'limineit] v 1. елиминирам, премахвам, отстранявам, изключвам; 2. хим., физиол. отделям (from); прочиствам, освобождавам (се) от; 3. мат. освобождавам се от, елиминирам (неизвестно).

eliminating

- [i'limineiti¤] а елиминиращ, елиминационен; ~ heat сп. състезания по елиминационна система.

elimination

- [i,limi'neishn] n елиминация, отстраняване; изключване; ~ trial сп. състезание по елиминационна система.

eliminator

- [i'limineitъ] n тех. отделител, апарат/уред за отделяне/елиминиране; заграждащ филтър; ел. токоизправител; shock ~ авт. амортисьор.

eliminatory

- [i'liminъtъri] eliminating.

elision

- [i'li©n] n грам. елизия.

elite

- [ei'li:t] n фр. елит, отбрано общество, цветът на обществото.

elitism

- [ei'li:tizъm] n привързаност към/поддържане на елит.

elitist

- [ei'li:tist] n привърженик на елита.

elixir

- [i'liksъ] n 1. еликсир, вълшебно питие; 2. философски камък; 3. силно лекарство; 4. фарм. тинктура.

elizabethan

- [e,lizъ'bi:Ґъn] I. а от епохата на кралица Елизабет I; II. п писател/държавник и пр. от същата епоха.

elk

- [elk] n зоол. лос (Alces palmatus, Cervus alces).

ell

- [el] n лакът (мярка ~ 113 см). [el] n 1. буквата I; 2. ам. пристройка под прав ъгъл; 3. тех. тръбно коляно.

ellipse

- [i'lips] n геом. елипса.

ellipsis

- [i'lipsis] n (pl -ses [-si:z] ) грам. елипса.

ellipsoid

- [i'lipsoid] I. а елипсоиден; II. п елипсоид.

ellipsoidal

- [,elip'soidl] ellipsoid I.

elliptic

- [i'liptik] a 1. геом. елипсовиден; 2. грам. елиптичен.

elliptical

- [i'liptikъl] a 1. геом. елипсовиден; 2. грам. елиптичен.

ellipticity

- [,elip'tisiti] n 1. геом. елипсовидност; 2. грам. елиптичност.

elm

- [elm] n бряст (Ulmus).

elmy

- ['elmi] а покрит/обрасъл с брястове.

elocute

- ['elъkju:t] v шег. декламирам.

elocution

- [elъ'kju:shn] n 1. дикция; 2. декламация; ораторско изкуство.

elocutionary

- [,elъ'kju:shъnъri] а ораторски; декламаторски; отнасящ се до дикцията, на дикцията.

elocutionist

- [,elъ'kju:shъnist] n 1. учител по дикция; 2. декламатор; оратор.

elongate

- ['i:lo¤geit] v 1. удължавам, изтеглям, разтеглям; 2. бот. удължавам се, изтънявам се, раста на дължина. ['i:lo¤geit] а удължен.

elongation

- [,i:lo¤'geishn] n 1. удължаване, изтегляне, разтегляне; удълженост; 2. тех. коефициент на удължение; 3. продължение; удължена част; 4. астр. отстояние.

elope

- [i'loup] v избягвам с любимия, приставам.

elopement

- [i'loupmъnt] n избягване с любимия, приставане.

eloquence

- ['elokwъns] n красноречие, сладкодумие.

eloquent

- ['elokwъnt] а красноречив, сладкодумен; убедителен; изразителен; to wax ~ in support of употребявам всичкото си красноречие в подкрепа на; it is ~ of това говори/свидетелствува за.

else

- [els] adv 1. друг, още, освен това; someone ~ някой друг; something/nothing ~ нещо/нищо друго; someone ~'s hat чужда шапка; somewhere ~ някъде другаде; 2. обик. след how, or иначе, другояче; take care or ~ you will fall внимавай, иначе/че ще паднеш; оr ~ разг. иначе мисли му.

elsewhere

- ['elsweъ] adv другаде.

elucidate

- [i'lu:sideit] v изяснявам, уяснявам; разяснявам, осветлявам, хвърлям светлина върху.

elucidation

- [i,lu:si'deishn] n изясняване, уясняване, осветляване.

elucidative

- [i'lu:sideitiv] а разяснителен, обяснителен.

elucidator

- [i'lu:sideitъ] n тълкувател.

elucidatory

- [i'lu:sideitъri] elucidative.

elude

- [i'lu:d] v избягвам, отбягвам; измъквам се от, изплъзвам се от; заобикалям (закон); to ~ observation успявам да мина незабелязан; the meaning ~s me смисълът не ми е ясен.

elusion

- [i'lu:©n] n избягване, измъкване, изплъзване, заобикаляне.

elusive

- [i'lu:siv] а неуловим; който се изплъзва; ~ personality загадъчна личност; ~ memory слаба памет; ~ reply уклончив отговор.

elusory

- [i'lu:sъri] а 1. който се изплъзва/не се задържа; 2. лъжлив, измамлив.

elver

- ['elvъ] n млада змиорка.

elvish

- ['elvish] elfish.

elysian

- [i'liziъn] a 1. мит. елисейски, ~ Fields Елисейски полета; 2. блажен.

elysium

- [i'liziъm] n мит. Елисейски полета, Елизиум; рай.

em

- [em] n 1. буквата m; 2. печ. буквата m като единица мярка на монотипната система. [ъm] разг. them.

emaciate

- [i'meishieit] v карам да измършавее, съсухрям, изтощавам (и почва).

emaciated

- [i'meishieitid] а измършавял, съсухрен, изпит.

emaciation

- [i,mеisi'eishn] n 1. измършавяване; мършавост; 2. мед. атрофия.

emanate

- ['emъneit] v 1. произлизам, произхождам, произтичам, водя началото си; 2. излъчвам (се); отделям се (за светлина, миризми и пр.).

emanation

- [emъ'neishn] n 1. отделяне, излъчване (и радиоактивно); 2. еманация, излъчено вещество; миризма; миазми, изпарения; 3. прен. продукт, плод, рожба.

emanative

- ['emъneitiv] а произтичащ, произхождащ.

emancipate

- [i'mAEnsipeit] v еманципирам, освобождавам.

emancipation

- [i,mAEnsi'peishn] n еманципация, освобождаване.

emancipative

- [i'mAEnsipeitiv] а еманципаторски, освободителен.

emancipator

- [i'mAEnsipeitъ] n освободител.

emasculate

- [i'mAEskjuleit] v 1. скопявам, кастрирам; 2. прен. осакатявам, обеднявам; окастрям. [i'mAEskjulit] a 1. скопен, кастриран; 2. безсилен, обезсилен; 3. женствен.

emasculation

- [i,mAEskju'leishn] n 1. скопяванe, кастриране; 2. прен. безсилие, отслабване; 3. женственост.

emasculative

- [i'mAEskjulъtiv] а обезсилващ.

emasculatory

- [i'mAEskjulъtъri] а обезсилващ.

embalm

- [em'ba:m] v 1. балсамирам; 2. прен. запазвам спомена за, спасявам от забрава; his memory is ~ed in his works той живее в творбите си; 3. изпълвам с благоухание.

embalmment

- [im'ba:mъnt] n балсамиране.

embank

- [im'bAE¤k] v укрепявам (река); правя откос/насип (край пьт).

embankment

- [im'bAE¤kmъnt] n 1. укрепяване (на речен бряг); 2. дига, насип; кей; откос; 3. крайбрежна улица.

embargo

- [em'ba:gou] n ембарго, възбрана; to put an ~ on забранявам. [em'ba:gou] v слагам под забрана, забранявам; секвестирам.

embark

- [im'ba:k] v 1. качвам се (на кораб) (in, on); тръгвам на път; предприемам пътуване; товаря; 2. прен. предприемам, залавям се, впускам се (on).

embarkation

- [,emba:'keishn] n 1. качване (в парaход); товарене (на парaход); 2. натоварена стока.

embarrass

- [im'bAErъs] v 1. затруднявам; спъвам, преча, попречвам; 2. обърквам, смущавам; карам (някого) да се чувствува неловко/неудобно; 3. затруднявам финансово.

embarrassed

- [im'bAErъst] а 1. затруднен; to be ~ for money, to be in ~ circumstances затруднен съм финансово, имам парични затруднения; 2. объркан, смутен.

embarrassing

- [im'bAErъsi¤] а неудобен; който поставя в неудобно положение.

embarrassment

- [im'bAErъsmъnt] n 1. смущение, стеснение; объркване; неудобно/неловко положение; 2. затруднение, пречка; to be in pecuniary ~ затруднен съм финансово, имам парични затруднения.

embassador

- [im'bAEsъdъ] aм. ambassador.

embassy

- ['embъsi] n 1. посолство; 2. мисия, делегация; 3. положение/служба/функция на посланик.

embattle

- [im'bAEtl] v 1. нареждам/разполагам в боен ред (обик. в рр); 2. укрепявам. [im'bAEtl] v правя зъбери на (крепостна стена).

embay

- [im'bei] v 1. подслонявам/приютявам (кораб) в залив; 2. затварям/обкръжавам като в залив; 3. образувам заливи; 4. принуждавам (кораб) да влезе в залив.

embayment

- [im'beimъnt] n залив, вдлъбнатина (на бряг); вдлъбната част (на зала).

embed

- [im'bed] v (-dd-) 1. закреп(я)вам, поставям в; заравям, забивам; набивам; зазиждам (особ. в рр); обхващам; refl и затъвам; 2. прен. запечатвам; to be ~ded in s.o.'s memory запечатан съм в паметта на някого.

embellish

- [im'belish] v украсявам, разкрасявам (и прен.).

embellishment

- [im'belishmъnt] n 1. украсяване, разкрасяване (и прен.); 2. украса, украшение; последни щрихи.

ember

- ['embъ] n (жив) въглен; рl жар(ава.).

ember days

- ['embъ ,deiz] n pl цьрк. три дни пост и молитва, тримирене.

embezzle

- [im'bezl] v злоупотребявам (пари), присвоявам незаконно; обсебвам.

embezzlement

- [im'bezlmъnt] n злоупотреба, незаконно присвояване, обсебване.

embezzler

- [im'bezlъ] n злоупотребител.

embitter

- [im'bitъ] v вгорчавам; огорчавам; отравям; озлобявам, ожесточавам; причинявам огорчение/мъка.

embitterment

- [im'bitъmъnt] n 1. озлобяване, огорчаване; 2. огорченост, озлобеност.

emblazon

- [im'bleizъn] v 1. рисувам герб (на щит); украсявам (щит) с герб/с хералдически знаци; 2. прен. книж. превъзнасям, славя, възвеличавам.

emblazonment

- [im'bleizъnmъnt] n 1. украсяване с герб/с хералдически знаци; 2. герб, хералдически знаци.

emblazonry

- [im'bleizъnri] n 1. герб; хералдика; 2. разг. пищна украса.

emblem

- ['emblъm] n емблема, символ. ['emblъm] v ряд. символизирам; типичен съм за.

emblematic

- [,embli'mAEtik] а символичен.

emblematical

- [,embli'mAEtikъl] а символичен.

emblematize

- [em'blemъtaiz] v символизирам, служа за символ; представям чрез символи.

emblement

- ['emblmъnt] n обик. pl юр. посеви; добиви/ приходи от посеви.

embodiment

- [im'bodimъnt] n 1. въплъщаване; въплъщение; олицетворение; 2. включване; 3. обединяване; събиране; воен. формиране (на части).

embody

- [im'bodi] v 1. въплътявам, въплъщавам; 2. изобразявам, олицетворявам; осъществявам; 3. събирам, обединявам в; включвам в себе си; 4. воен. формирам, събирам (части).

embolden

- [im'bouldъn] v насърчавам, окуражавам; поощрявам.

embolism

- ['embъlizъm] n мед. емболия.

embonpoint

- [,ombon'pwa:¤] n фр. пълнота, закръгленост.

embosom

- [im'buzъm] v 1. прегръщам, притискам; 2. обкръжавам, затварям (за гори, хьлмове); village ~ed in trees село, потънало сред дървета.

emboss

- [im'bos] v украсявам с релеф; щанцирам/щамповам релефни изображения върху (метал, кожа); изчуквам/изработвам в релеф.

embossment

- [im'bosmъnt] n 1. изработване в релеф; 2. щанциране, щампосване; 3. релефно/изпъкнало украшение.

embossment map

- [im'bosmъnt 'mAEp] n релефна карта.

embouchure

- [ombu'shuъ] n фp. 1. устие; 2. муз. мундщук.

embowed

- [im'baud] a 1. извит, сводообразен; 2. хер. извит.

embowel

- [im'bauъl] v 1. ряд. изкормям; изтърбушвам; 2. заривам, погребвам.

embower

- [im'bauъ] v поет. скривам в/закътвам сред зеленина.

embrace

- [im'breis] v 1. прегръщам, притискам в прегръдките си; прегръщаме се; 2. обгръщам, обхващам; заграждам, ограждам; 3. прен. използувам, възползувам се от (случай); приемам, възприемам, присьединявам се към, прен. прегръщам; влизам в (партия); to ~ the diplomatic career започвам дипломатическа кариера, ставам дипломат; 4. включвам, съдържам; обхващам; прен. схващам. [im'breis] n прегръдка; евф. полово сношение.

embracement

- [im'breismъnt] n 1. прегръщане; прегръдка; 2. (въз)приемане (на мнение и пр.).

embracer

- [im'breisъ] n 1. човек, който прегръща; 2. последовател (на учение и пр.); 3. юр. човек, който подкупва съдебни заседатели.

embracery

- [im'breisъri] n юр. опит за подкупване на съдебни заседатели/cьдии.

embracing

- [im'breisi¤] а който прегръща/обгръща/ включва; обхватен; ~ gesture широк жест; all ~ всеобхващащ, всеобхватен.

embranchment

- [im'bra:ntshmъnt] n разклонение.

embrangle

- [im'brAE¤gl] v прен. заплитам, обърквам.

embrasure

- [im'brei©ъ] n амбразура.

embrocate

- ['embrokeit] v намазвам; трия, разтривам.

embrocation

- [,embro'keishn] n 1. триене, разтривка; 2. мехлем, течност (за разтриване).

embroider

- [im'broidъ] v 1. бродирам; 2. прен. украсявам, разкрасявам (разказ и пр.).

embroidering

- [im'broidъri¤] n бродиране; ~ machine машина за бродерия.

embroidery

- [imbroidъri] n 1. бродерия; 2. украсяване, разкрасяване; украса; fields with an ~ of daisies полета, изпъстрени/осеяни с маргаритки.

embroil

- [im'broil] v 1. обърквам, забърквам, заплитам (работа и пр.); 2. въвличам в, замесвам в; 3. скарвам (with).

embroilment

- [im'broilmъnt] n 1. объркване, заплитане; усложнение; безредие; 2. въвличане (вьв война и пр.); 3. скарване, свада, разпра.

embrown

- [im'braun] v правя/боядисвам кафяво; придавам кафяв/тъмен цвят на.

embryo

- ['embriou] n биол. зародиш; in ~ в зародиш(но състояние), неразвит (и прен.); barrister in ~ бъдещ адвокат; plans still in ~ далечни/неоформени планове. ['embriou] а зародишен, ембрионален; начален.

embryology

- [,embri'olъd©i] n ембриология.

embryonal

- ['embriъnъl] a 1. ембрионален; 2. недоразвит, елементарен.

embryonic

- [,embri'onik] a 1. ембрионален; 2. недоразвит, елементарен.

embus

- [im'bus] v (-ss-) неол. превозвам/натоварвам (войски) на автобус/камион; качвам (се) в автобус.

emcee

- ['em'si:] n церемониалмайстор, конферансие. ['em'si:] v изпълнявам длъжност на церемониалмайстор/конферансие.

emend

- [i'mend] v поправям, изправям (особ. текст).

emendate

- ['i:mendeit] v поправям, изправям (особ. текст).

emendation

- [,i:men'deishn] n поправка на текст.

emendator

- ['i:mendeitъ] n човек, който поправя текст (на лит. произведение).

emendatory

- [i'mendъtъri] а който поправя/изправя грешка в текст.

emerald

- ['emъrъld] n 1. смарагд; изумруд; 2. смарагдов цвят, яркозелено; 3. печ. шрифт между нонпарей и миньон (6.5 пункта). ['emъrъld] а 1. смарагдов, от смарагд; 2. смарагдово зелен; the Е. Isle поет. Ирландия.

emerge

- [i'mъ:d©] v 1. изплувам, подавам се, излизам на повърхността; излизам (и прен.); появявам се (from); to ~ from retirement излизам отново между хората; 2. излизам наяве, очертавам се; ставам известен (за факт); възниквам (за вьпрос); изниквам (за трудност, факт).

emergence

- [i'mъ:d©ъns] n 1. изплуване; появяване; 2. прен. изникване, (внезапна) поява.

emergency

- [i'mъ:d©ъnsi] n 1. непредвиден/спешен случай; критичен момент; to rise to the ~ справям се с положението; in an ~ при непредвиден случай; при критични обстоятелства; in case of ~ в случай на нужда, при крайна нужда; 2. attr спешен; запасен, резервен, спомагателен; извънреден; авариен; ~ brake внезапна спирачка; ~ exit изход в случай на пожар и пр.; ~ landing ав. принудително кацане; ~ powers извънредни пълномощия; ~ ration воен. неприкосновен запас.

emergent

- [i'mъ:d©ъnt] а 1. който изплува и пр. (вж. emerge 1); 2. пораждащ се; неочакван; ~ nations пол. нововъзникнали/развиващи се страни.

emeritus

- [i'meritъs] а лат. заслужил (за оттеглил се професор).

emersion

- [i'mъ:shn] n 1. излизане, появяване; 2. астр. появяване на небесно тяло след затьмнение.

emery

- ['emъri] n шмиргел.

emery-cloth

- ['emъrikloҐ] n шкурка.

emery-cushion

- ['emъrikushъn] n шмиргелова възглавничка за игли.

emery-paper

- ['emъripeipъ] n гласпапир.

emery-wheel

- ['emъriwi:l] n абразивен кръг, шмиргел.

emetic

- [i'metik] I. а който предизвиква повръщане; II. п средство, предизвикващо повръщане.

emigrant

- ['emigrъnt] I. а емигрантски; II. п емигрант.

emigrate

- ['emigreit] v 1. емигрирам, изселвам се; 2. aм. разг. сменям местожителството си (в сьщата страна); 3. изселвам (население), уреждам изселването на (население).

emigration

- [emi'greishn] n емигриране, изселване; емиграция.

emigratory

- ['emigreitъri] а 1. емиграционен, изселнически; 2. зоол. прелетен, миграционен.

emigry

- ['emigrei] n фp. (политически) емигрант.

eminence

- ['eminъns] n 1. възвишение, височина, хълм; 2. прен. високо положение; отличие; знаменитост; възвишеност, благородство (на характер); величие; to rise to ~ издигам се, прославям се, достигам висок пост/ранг; 3. църк. високопреосвещенство (титла на кардинал); gray ~ таен съветник, който държи властта в ръцете си.

eminent

- ['eminъnt] а 1. висок, издигнат; изпъкнал; издаден; 2. изтъкнат, виден, бележит; известен, прочут; 3. забележителен, който се отличава (за качества); man of ~ goodness забележително добър човек.

eminently

- ['eminъntli] adv крайно, във висша степен.

emir

- [e'miъ] n 1. емир; 2. потомък на Мохамед.

emissary

- ['emisъri] n емисар, пратеник (често неод.).

emission

- [i'mishn] n 1. издаване, изпускане, изхвърляне, отделяне; излъчване; физиол. отделяне; секрет; 2. физ. излъчване, лъчение; ел. изпразване; електронна емисия; 3. фин. емисия.

emissive

- [i'misiv] а отделящ, изпускащ, излъчващ.

emit

- [i'mit] v (-tt-) 1. издавам, изпускам, отделям; изхвърлям; излъчвам; 2. пускам в обръщение (пари).

emitter

- [i'mitъ] n: ~ station радиопредавател (на станция).

emitting

- [i'miti¤] а предавателен; ~ station emitter station (вж. emitter).

emollient

- [i'moliъnt] I. a 1. фарм. успокояващ, омекотяващ (вьзпалена тькан); 2. успокоителен; II. n фaрм. успокояващо/омекотяващо средство.

emolument

- [i'moljumъnt] n възнаграждение, заплата; доход; хонорар.

emote

- [i'mout] v ам. изразявам чувство/чувствата си; преживявам; театр. шаржирам.

emotion

- [i'moushn] n 1. вълнение, възбуда; voice touched with ~ леко възбуден глас; 2. чувство, емоция; прочувственост; to appeal to the ~s действувам на чувствата.

emotional

- [i'moushъnъl] а 1. емоционален; присъщ на чувствата; 2. емоционален, темпераментен.

emotionalism

- [i'moushъnъlizъm] n емоционалност; въздигане на чувствата в култ; фил. емоционализъм.

emotionalist

- [i'moushъnъlist] n емоционален/темпераментен човек.

emotionality

- [i,moushъ'nAEliti] n емоционалност.

emotionalize

- [i'moushъnъlaiz] v правя емоционален; тълкувам емоционално (напр. историята).

emotionless

- [i'moushъnlis] а безстрастен, нечувствителен; студен.

emotive

- [i'moutiv] а 1. емоционален; 2. вълнуващ, затрогващ; прочувствен.

emotiveness

- [i'moutivnis] n емоционалност.

emotivity

- [imou'tiviti] n емоционалност.

empale

- [] impale.

empanel

- [im'pAEnъl] v юр. назначавам за съдебен заседател; to ~ a jury свиквам състав от съдебни заседатели.

empathy

- ['empъҐi] n псих. съпричастие.

emperor

- ['empъrъ] n 1. император; 2. зоол. няколко вида големи пеперуди; 3. стандартен формат хартия/картон.

empery

- ['empъri] n поет. 1. императорство, императорска власт; 2. империя; 3. неограничена власт.

emphasis

- ['emfъsis] n 1. емфаза, емфатичност, подчертаност; ударение; наблягане, изтъкване; to lay/place special ~ upon особено подчертавам/наблягам на; придавам особено значение на; 2. изк. яснота на контурите; живост на колорита.

emphasize

- ['emfъsaiz] v 1. подчертавам, наблягам на, изтъквам, придавам особено значение на; 2. ез. поставям емфатично/силно ударение на.

emphatic

- [im'fAEtik] а 1. подчертан, емфатичен; силен (за ударение); категоричен (за тон); 2. ясно изразен, недвусмислен; изразителен; силен, енергичен.

emphatically

- [im'fAEtikъli] adv натъртено; категорично.

emphysema

- [emfi'si:mъ] n мед. емфизема.

empire

- ['empaiъ] n 1. империя; the Е. 1) Британската империя; 2) Свещената римска империя; 2. владичество, власт, господство; влияние; 3. attr имперски; на империята. [a:¤'piъ] n фр. ампир (стил).

empire City

- ['empaiъ 'siti] n ам. Ню Йорк.

empiric

- [em'pirik] I. а емпиричен; опитен; II. n 1. емпирик; 2. практик; 3. лекар шарлатанин.

empirical

- [em'pirikъl] empiric I.

empirically

- [em'pirikъli] adv по опитен път, опитно, емпирично.

empiricism

- [em'pirisizm] n емпиризъм.

empiricist

- [em'pirisist] n емпирик.

emplacement

- [im'pleismъnt] n 1. местоположение, разположение; разполагане, определяне място (за сграда); стр. планировка; 2. воен. платформа (за орьдие, радар и пр.); картечно гнездо.

emplane

- [im'plein] v качвам (се) на самолет.

employ

- [im'ploi] v 1. употребявам, използувам, служа си с (for, in, on); 2. давам работа на, наемам, държа на служба; to be ~ed by s.o. на работа съм/работя/служа при някого; to be self ~ed със свободна професия съм, работя самостоятелно/частно; 3. pass, refl занимавам се (in с); отдавам се (in на); прекарвам времето си (in в); when not otherwise ~ed когато нямам друга работа. [im'ploi] n главно в изрази работа; to be in the ~ of служа при, на работа съм при/в; to have s.o. in o.'s ~ държа някого на работа/служба; out of ~ без работа.

employable

- [im'ploiъbl] a 1. употребим, използваем; 2. годен за работа.

employee

- [,emploi'i:] n служещ, чиновник.

employer

- [em'ploiъ] n 1. работодател; господар; 2. юр. пълномощник.

employment

- [im'ploimъnt] n 1. употреба, употребяване, използуване; 2. служба, занятие, работа; наемане на работа; ~ of children използуване на детски труд; to be out of ~ безработен/без работа съм; ~ bureau/exchange трудова борса; full ~ ик. пълно използуване на работната сила; 3. занимание.

empoison

- [im'poizъn] v 1. слагам отрова в; отравям; 2. прен. отравям; ожесточавам, озлобявам (against); покваря(ва)м.

emporium

- [em'po:riъm] n лат. 1. търговски център; пазар; 2. голям универсален магазин.

empower

- [im'pauъ] v 1. юр. упълномощавам; 2. давам право (на), разрешавам; to be ~ed to имам право да; 3. давам възможност (на).

empress

- ['empris] n императрица.

emptiness

- ['emptinis] n празнота; пустота.

empty

- ['empti] a 1. празен; пуст, безлюден; to go away ~ отивам си с празни ръце; 2. разг. гладен; to feel ~ гладен съм; 3. прен. празен, безсъдържателен; ~ of matter безсъдържателен; words ~ of meaning празни думи, думи, лишени от съдържание; 4. празен, ненатоварен; немебелиран. ['empti] n обик. рl празни шишета/буркани и пр. ['empti] v 1. изпразвам (се), опразвам (се); 2. изсипвам, изливам, източвам, изваждам; 3. и refl вливам се (into) (за река).

empty-handed

- ['empti'hAEndid] а с празни ръце.

empty-headed

- ['empti'hedid] а празноглав, лекомислен.

empurple

- [im'ръ:рl] v обагрям; боядисвам/правя пурпурен/морав.

empyrean

- [,empaiъ'riъn] n мит. седмо небе; висини, небесна твърд.

empyrial

- [,еmpaiъ'riъl] а небесен; висш.

emu

- ['i:mju:] n зоол. ему (Dromiceius novae-hollandiae).

emulate

- ['emjuleit] v подражавам ревностно на, съревновавам се с.

emulation

- [,emju'leishn] n ревностно подражание; съревнование; надпревара; съперничество.

emulative

- ['emjulъtiv] а състезателен; ~ spirit дух на съревнование.

emulator

- ['emjuleitъ] n подражател; съперник.

emulous

- ['emjulъs] а 1. който се мъчи да съперничи/ подражава (of на); 2. жаден, стремящ се (of за, към).

emulsification

- [i,mлlsifi'keishn] n емулгиране.

emulsify

- [i'mлlsifai] v емулгирам, превръщам в емулсия.

emulsion

- [i'mлlshn] n емулсия.

en

- [en] n 1. буквата n; 2. пeч. половин em (вж. еm 2).

en famille

- [o¤fAE'mi:] adv фp. у дома, в семеен кръг.

en route

- [a:n'ru:t] udv фр. на път (for, to), по пътя.

enable

- [i'neibl] v давам възможност на; позволявам на; юр. давам право на, упълномощавам.

enact

- [i'nAEkt] v 1. юр. издавам/гласувам закон; постановявам; предписвам; ~ing clawes юр. разпореждане за влизане в сила на закон; 2. прен. ставам, извършвам се, разигравам се (за действие) (главно в pass); 3. театр. играя (роля).

enaction

- [i'nAEkshn] n 1. прокарване, издаване, влизане в сила (на закон); 2. закон, указ, постановление.

enactment

- [i'nAEktmъnt] n 1. прокарване, издаване, влизане в сила (на закон); 2. закон, указ, постановление.

enactor

- [i'nAEktъ] n 1. създател (на закон); 2. изпълнител (на роля).

enamel

- [i'nAEmъl] n 1. емайл; глеч (на зъб); 2. емайллак; 3. емайлирани съдове; 4. изк. рисунка върху емайл; предмет, украсен с смайл; 5. поeт. злак, зеленина. [i'nAEmъl] v (-ll-) 1. емайлирам; лакирам; глазирам; 2. изк. инкрустирам с емайл; правя рисунка/десен с емайл; 3. поет. изпъстрям.

enamel-ware

- [i'nAEmъl,weъ] n емайлирани съдове.

enamour

- [i'nAEmъ] v главно в pass вдъхвам любов, очаровам; to be/become ~ed of влюбвам се в; очарован съм от.

encage

- [in'keid©] v затварям в клетка/кафез.

encamp

- [in'kAEmp] v настанявам (се) на лагер, лагерувам.

encampment

- [in'kAEmpmъnt] n 1. лагеруване; 2. лагер.

encase

- [in'keis] v 1. поставям/затварям в сандък/кутия; заграждам с дъски; изливам в кофраж; облицовам; обшивам; 2. покривам, обвивам (in с).

encash

- [in'kAEsh] v тьрг. инкасирам; осребрявам.

encashment

- [in'kAEshmъnt] n тьрг. инкасиране; осребряване.

encephalic

- [,ensi'fAElik] а мед. мозъчен.

encephalitis

- [,ensefъ'laitis] n мед. енцефалит.

enchain

- [in'tshein] v 1. оковавам (във вериги); 2. приковавам (вниминие); възпирам (чувство).

enchant

- [in'tsha:nt] v 1. омагьосвам; 2. очаровам, пленявам, обайвам, омайвам.

enchanter

- [in'tsha:ntъ] n 1. чародей, магьосник; 2. чаровен/очарователен човек.

enchanting

- [in'tsha:nti¤] а чаровен, очарователен, пленителен.

enchantment

- [in'tsha:ntmъnt] n 1. магия; омагьосване; 2. очарование, обаяние, чар, прелест.

enchantress

- [in'tsha:ntris] n чародейка, чаровница.

enchase

- [in'tsheis] v 1. монтирам (скьпоценен камьк); 2. украсявам, инкрустирам, гравирам.

encheiridon

- [enkai'ridъn] n книж. наръчник.

enchiridon

- [enkai'ridъn] n книж. наръчник.

encipher

- [in'saifъ] v пиша/написвам с шифър.

encircle

- [in'sъ:kl] v обкръжавам, обграждам, заграждам; заобикалям.

encirclement

- [in'sъ:klmъnt] n обкръжаване, обгражданс, заграждане, (за)обикаляне, обкръжение.

encircling movement

- [in'sъ:kli¤ 'mu:vmъnt] n воен. обходно движение.

enclasp

- [in'kla:sp] v поет. прегръщам.

enclave

- [in'kleiv] n енклав, територия, обкръжена от чужди територии.

enclitic

- [in'klitik] грам. I. а енклитичен; II. п енклитика.

enclose

- [in'klouz] v 1. заграждам, обграждам (with, in, by), заобикалям, ограждам; обгръщам, обхващам; 2. затварям (в нещо); прилагам (в/към писмо); помествам; ~d herewith канц. тук приложено; 3. изолирам; 4. ист. ограждам; обсебвам (общински земи).

enclosure

- [in'klou©ъ] n 1. ограждане; 2. ограда, оградено място; 3. приложение (кьм писмо); 4. геол. включение; 5. ист. ограждане, обсебване (на общински земи).

encode

- [in'koud] v пиша/написвам с шифър.

encomiast

- [en'koumiAEst] n книж. панегирист, възхвалител.

encomiastic

- [en,koumi'AEstik] а книж. хвалебствен.

encomium

- [en'koumiъm] n книж. възхвала, хвалебствие, панегирика, венцехваление.

encompass

- [in'kлmpъs] v 1. обкръжавам; заграждам, заобикалям; 2. съдържам, включвам, обхващам.

encompassment

- [in'kлmpъsmъnt] n заграждане, обкръжаване.

encore

- [o¤'ko:] n, int фр. бис; to get an ~ извикан съм на бис; to give an ~ изпълнявам на бис. [o¤'ko:] v викам/извиквам на бис.

encounter

- [in'kauntъ] v 1. срещам (се) случайно/неочаквано (с); попадам на; 2. прен. сблъсквам се с, срещам, изправен съм пред, натъквам се на. [in'kauntъ] n 1. неочаквана/случайна среща; 2. сблъскване, схватка; дуел; ~ of wits размяна на остроумия.

encourage

- [in'kлrid©] v окуражавам, насърчавам, обнадеждавам, поощрявам.

encouragement

- [in'kлrid©mъnt] n насърчаване, насърчение; поощрение, подкрепа.

encouraging

- [in'kлrid©i¤] а насърчителен, обнадеждаващ.

encrimson

- [en'krimzъn] v обагрям, оцветявам тьмно/ кърмъзено червено.

encroach

- [in'kroutsh] v обик. с upon 1. незаконно навлизам (в чуждо владение), присвоявам; не зачитам, посягам (на права и пр.); 2. нахлувам (за море); 3. злоупотребявам (с добрина и пр.); 4. начевам (капитал и пр.).

encroachment

- [in'kroutshmъnt] n навлизане, нахлуване; посягане, посегателство.

encrust

- [in'krлst] v 1. покривам (се) с кора; образувам кора; тех. образувам се, напластявам се (за рьжда и пр.); покривам се с котлен камък; 2. украсявам, покривам (сьс скьпоценни камьни); инкрустирам.

encumber

- [in'kлmbъ] v 1. обременявам, затруднявам, преча на, тежа на, спъвам; 2. затрупвам, задръствам.

encumbrance

- [in'kлmbrъns] n 1. бреме, товар, тежест; затруднение, пречка, спънка; without ~ без деца; 2. юр. ипотека.

encyclic

- [en'siklik] n цьрк. папско писмо, енциклика.

encycloaedist

- [en,saiklou'pi:dist] n енциклопедист.

encyclopaedia

- [en,saiklou'pi:diъ] n енциклопедия.

encyclopaedic

- [en,saiklou'pi:dik] а енциклопедически.

encyclopedia

- [en,saiklou'pi:diъ] n енциклопедия.

encyclopedic

- [en,saiklou'pi:dik] а енциклопедически.

encyclopedical

- [en,saiklou'pi:dikъl] а енциклопедически.

encyclopedist

- [en,saiklou'pi:dist] n енциклопедист.

encyst

- [en'sist] v биол. енцистирам.

end

- [end] n 1. край; завършък; привършване, изчерпване; ~ to ~ край о край, с допрени краища, по дължина; непрекъснато; ~ on с лицето напред; to collide ~ on сблъсквам се фронтално; in the ~ накрая, в края на краищата; to be at an ~ свършвам; to draw to an ~ приближавам края си, привършвам се, свършвам; to come to an ~ свършвам, приключвам (се), привършвам се, закривам се; to put an ~ to, to make an ~ of слагам край на; премахвам, унищожавам; турям кръст на; happy ~ щастлив край/развръзка; on ~ 1) изправен (за предмет); 2) наред, един след друг, непрекъснато; to stand on ~ изправям се (за коси); to make s.o.'s hair stand on ~ карам да се изправят косите на някого; days/hours on ~ дни/часове наред, по цели дни/часове, and there is an ~ of it и толкоз, край; 2. край, остатък; угарка, фас; 3. край, смърт, кончина; to make a good ~ умирам леко/достойно/героично; you'll be the ~ of me ще ме умориш; to the bitter ~ докрай, до смърт; 4. цел; private ~s лични интереси/цели; to/for this ~, with this ~ in view за/с тази цел; 5. резултат; to no ~ безрезултатно, напразно; 6. прен. sl. връх, капак; 7. attr краен, последен; to be all on ~ 1) в очакване съм; 2) ядосан/разсърден съм; to go in/off the deep ~ разг. избухвам, кипвам, ам. действувам необмислено, стигам до крайност; to hold/keep o.'s ~ up държа се, не се (пре)давам, устоявам; to make both ~s meet свързвам двата края; nо ~ разг. извънредно много, безкрайно, до немай-къде; it costs nо ~ струва луди пари; to think no ~ of s.o./o.s. имам много високо мнение за някого/за себе си; nо ~ of безкраен, дълъг; много, маса, сума, куп; it's nо ~ of a job тя е дълга и широка, тази работа няма край; he meets nо ~ of people той се среща с много/маса хора; he is nо ~ of a fellow той е чудо човек/човек и половина; all ~s up напълно, съвсем; to come to a bad ~ провалям се, свършвам зле; ~ of the road прен. край, безизходно положение; to play both ~s against the middle пол. използувам борбата между две групировки за свои цели. [end] v 1. свършвам (се); слагам/турям край на; завършвам, приключвам (се); преустановявам, спирам; she ~ed by marrying a millionaire накрая се ожени за милионер; it all ~ed in his apologizing to me накрая той ми се извини; свърши се с това, че той ми се извини; 2. умирам, свършвам; 3. убивам, довършвам; a blunder to ~ all blunders невероятна грешка, най-лошата възможна грешка; it all ~ed in smoke нищо не излезе, всичко отиде на вятъра; end in 1) завършвам с; 2) окончавам на; end off/up завършвам, свършвам, приключвам.

end-all

- ['endo:l] n пълен/окончателен край.

endamage

- [in'dAEmid©] v 1. ощетявам, нанасям щети; 2. повреждам.

endanger

- [in'deind©ъ] v излагам на опасност.

endear

- [in'diъ] v правя скъп/мил; to ~ o.s. to s.o. спечелвам любовта/симпатията на някого.

endearing

- [in'diъri¤] а мил, привлекателен; гальовен.

endearment

- [in'diъmъnt] n 1. обич, привързаност, симпатия; terms of ~ нежности, нежни/гальовни думи; 2. рl нежности, ласки; гальовни/нежни думи.

endeavour

- [in'devъ] v правя/полагам усилия, старая се, стремя сe (to с inf). [] n усилие, старание; to make every ~ to полагам всички усилия да.

ended

- ['endid] а с ... край/краища; round ~ със закръглени краища.

endemic

- [en'demik] I. а ендемичен; II. п ендемична болест.

endemical

- [en'demikl] endemic I.

endermic

- [en'dъ:mik] а мед. ендермичен.

ending

- ['endi¤] n 1. край (на разказ и пр.); 2. край, кончина, смърт; 3. грам. окончание.

endive

- ['endiv] n бот. градинска жлъчка, вид цикория (Cichorium endivia).

endless

- ['endlis] а безкраен, безконечен, нескончаем; безграничен, безпределен, вечен; ~ resources неизчерпаеми възможности/ресурси.

endlong

- ['endlo¤] adv 1. надлъж, по дължина; 2. вертикално, в изправено положение.

endmost

- ['endmoust] а най-далечен, краен, последен.

endocarditis

- [,endouka:'daitis] n мед. ендокардит.

endocrine

- ['endoukrain] физиол. I. а ендокринен, с вътрешна секреция; II. п (жлеза с) вътрешна секреция.

endoparasite

- ['endoupAErъsait] n вътрешен паразит.

endorse

- [in'do:s] v 1. банк. индосирам, джиросвам; 2. подписвам се като поръчител; 3. правя забележка на гърба на документ; визирам (паспорт); to ~ а driving license вписвам нарушение в шофьорска книжка; 4. потвърждавам; одобрявам, подкрепям.

endorsee

- [,endo:'si:] n банк. индосат.

endorsement

- [in'do:smъnt] n 1. банк индосиране, джиросване; индосамент, джиро; 2. подпис на поръчител; 3. ам. допълнителна клауза на осигурителна полица; 4. потвърждение; одобрение, подкрепа.

endorser

- [in'do:sъ] n банк. 1. индосант, джирант; 2. поръчител.

endow

- [in'dau] v 1. правя дарение на, завещавам на; осигурявам доход/издръжка на; 2. давам (права и пр.) (with); 3. обик. рр надарявам.

endowment

- [in'daumъnt] n 1. (на)даряване; дарение, дар; 2. фонд(ация); 3. дарба, дарование, талант.

endue

- [in'dju:] v 1. надарявам (с качества и пр.) (обик. pass); 2. възлагам (служба) (with); 3. ряд. обличам (дреха, някого) (with).

endurable

- [in'djuъrъbl] а поносим, търпим.

endurance

- [in'djuъrъns] n 1. издържане, понасяне, изтърпяване; 2. издръжливост, твърдост; търпение, търпеливост; beyond/past ~ нетърпим, непоносим; to have great powers of ~ много съм издръжлив; 3. трайност; устойчивост; 4. книж. трайност, продължителност; времетраене.

endure

- [in'djuъ] v 1. издържам, изтрайвам, устоявам на; понасям с твърдост/търпение, търпя, изтърпявам; 2. трая; оставам.

enduring

- [in'djuъri¤] a 1. траен, продължителен; 2. търпелив, издръжлив.

endways

- ['endweiz] adv 1. с края напред; 2. изправено (за предмет); 3. по дължина; 4. с допрени краища.

endwise

- ['endwaiz] adv 1. с края напред; 2. изправено (за предмет); 3. по дължина; 4. с допрени краища.

enema

- ['enimъ] n 1. клизма; 2. иригатор.

enemy

- ['enimi] n 1. неприятел, враг, противник (of, to); the E. дяволът, сатаната; to be o.'s own worst ~, to be nobody's ~ but o.'s own вредя сам на себе си, сам си вредя; 2. неприятелски войски/кораби и пр; 3. attr неприятелски, вражески, противников; ~-occupied territory територия, завзета от неприятеля; ~ alien/national поданик на неприятелска страна (по време на война).

energetic

- [,enъ'd©etik] а енергичен, деен, активен; силен.

energetics

- [,enъ'd©etiks] n pl с гл. в sing енергетика.

energize

- ['enъd©aiz] v 1. изпълвам с енергия; стимулирам, възбуждам, активизирам; 2. ел. възбуждам (се), наелектризирам (се).

energy

- ['enъd©i] n 1. енергия (и физ.); сила, мощ; 2. сила, изразителност, действеност (на думи и пр.).

enervate

- ['enъveit] v обезсилвам, омаломощавам, изтощавам. [i'nъ:vit] а обезсилен, омаломощен, изтощен, отпуснат.

enervation

- [,enъ'veishn] n 1. отслабване, обезсилване, изтощаване; изтощение, слабост; 2. отпуснатост.

enfant terrible

- ['onfonte'ri:bl] n фр. 1. непоносимо дете; 2. недискретен/безотговорен човек.

enfeeble

- [in'fi:bl] v омаломощавам, обезсилвам, изтощавам.

enfeoff

- [in'fef] v ист. давам (някому) ленно владение.

enfetter

- [in'fetъ] v оковавам (и прен.); заробвам.

enfilade

- [enfi'leid] n воен. енфилада. [enfi'leid] v воен. обстрелвам с енфилада.

enfold

- [in'fould] v 1. обгръщам, загръщам, увивам (in, with); 2. прегръщам; 3. надиплям.

enforce

- [in'fo:s] v 1. прилагам (строго), привеждам в сила/действие; налагам спазването на; 2. налагам, изисквам; 3. подсилвам, подкрепям (довод и пр.).

enforceability

- [in,fo:sъ'biliti] n приложимост (на закон).

enforceable

- [in'fo:sъbl] а юр. изпълним; приложим; влязъл в законна сила.

enforcement

- [in'fo:smъnt] n юр. изпълнение, прокарване, поставяне в действие, влизане в сила.

enfranchise

- [in'frAEntshaiz] v 1. давам политически, особ. избирателни права на; 2. давам права/привилегии на; давам право (на град) да бъде представен в парламента; 3. освобождавам (от рoбство и пр.); 4. ам. давам гражданственост (на чужда дума).

enfranchisement

- [in'frAEntshizmъnt] n 1. даване на политически права; 2. освобождаване, освобождение.

engage

- [in'geid©] v 1. наемам (работник и при.); ангажирам (стая и пр.); 2. заемам, запълвам, ангажирам (време); 3. въвличам/включвам в; завладявам, привличам (внимание); спечелвам (обич); възбуждам, събуждам (интерес); 4. воен. нападам, влизам в бой с; 5. тех включвам (скорост и пр.); зацепвам, скопчвам се; 6. задължавам (се), поемам задължение (често refl); 7. ангажирам се, приемам покана, обещавам (to с inf) (и refl); 8. refl сгодявам се (to за); to become/get ~d сгодявам се 9. гарантирам, отговарям (that, for); engage in занимавам се с; включвам (се) в, залавям се с; to ~ in battle влизам в бой; to ~ s.o. in conversation заговорвам някого; завързвам разговор с някого; countries ~d in war воюващи страни; engage on/upon залавям се за/с, заемам се с.

engagement

- [in'geid©mъnt] n 1. задължение, обещание, ангажимент; to enter into/keep an ~ поемам/изпълнявам задължение; to carry out/meet о.'s ~s тьрг. изпълнявам поетите задължения; изплащам дълговете си; 2. насрочена среща; покана; ангажимент; работа; owing to a previous ~ поради по-рано получена покана; social ~s светски задължения; ~ book календар бележник; 3. годеж; ~ ring годежен пръстен; 4. наемане (на работник и пр.); служба, работа; 5. воен. сражение; бой, схватка; close ~ ръкопашен бой; 6. тех. включване, зацепване.

engaging

- [in'geid©i¤] а приятен, мил, привлекателен, очарователен.

engarland

- [in'ga:lъnd] v поет. украсявам с гирлянди/венци.

engender

- [in'd©endъ] v пораждам; предизвиквам, причинявам.

engine

- ['end©in] n 1. машина; мотор, двигател; electric (motor) ~ мотриса; 2. жп. (парна машина на) локомотив; 3. уред, машина, инструмент, съоръжение; ~s of war ост. бойни машини, топове. ['end©in] v поставям мотор на, снабдявам с мотор/машина (особ. в рр); two-~d с два мотора, двумоторен.

engine-driver

- ['end©in'draivъ] n машинист.

engine-house

- ['end©in,haus] n 1. машинно отделение; 2. локомотивно депо.

engine-plant

- ['end©inpla:nt] n локомотивен завод.

engine-room

- ['end©inrum] n машинно отделение.

engineer

- [,end©i'niъ] n 1. инженер; civil/bridge and road ~ строителен инженер; mining ~ минен инженер; mechanical ~ машинен инженер, машиностроител; superintending/managing ~ технически директор; water ~ хидроинженер; design ~ инженер конструктор; 2. механик; мор. машинист; ам. жп. машинист; 3. воен. пионер, сапьор; Royal E.s, ~ force, ам. corps of ~ инженерни войски; 4. прен. инициатор; "комбинатор"; вещ познавач на човешките проблеми (и human ~ ). [,end©i'niъ] v 1. работя като инженер; 2. строя, построявам, проектирам; 3. глася, нагласявам, устройвам, уреждам, организирам (хитро/умело) (заговор, сделка и пр.).

engineering

- [,end©i'niъri¤] n 1. инженерство; техника; машиностроене; ~ drawing машинно чертане; 2. машинации, маневри; (хитро/умело) уреждане/организиране.

enginery

- ['end©inъri] n ряд. сьбир. 1. машини; машинария; 2. воен. артилерия; 3. машинации.

engird

- [in'gъ:d] v поет. опасвам (и прен.), обкръжавам.

engirdle

- [in'gъ:dl] v поет. опасвам (и прен.), обкръжавам.

english

- ['i¤glish] v ост. превз. превеждам на английски.

englishism

- ['inglishizъm] n 1. израз, употребяван в Англия, но не и в САЩ; 2. англофилство, англомания; 3. английска черта/обичай.

englishman

- ['i¤glishmъn] n (pl -men) 1. англичанин; 2. английски кораб.

englishry

- ['i¤glishri] n 1. сьбир. хора от английски произход, особ. ист. английското население в Ирландия; 2. английски характер.

englishwoman

- ['i¤glishwumъn] n (pl -women [-wimin]) англичанка.

engorge

- [in'go:d©] v 1. книж. поглъщам, излапвам; 2. pass претъпкан съм; тех. задръствам се; 3. pass мед. напълнен съм/напълвам се с кръв.

engraft

- [in'gra:ft] v 1. присаждам, ашладисвам (into, upon); мед. присаждам, трансплантирам; 2. включвам, инкорпорирам; 3. насаждам, вдъхвам (идеи и np.).

engrail

- [in'greil] v назъбвам (монета и пр.) околовръст.

engrain

- [in'grein] v 1. боядисвам (прежда); 2. боядисвам с шарки, подобни на влакната на дърво и пр.; 3. прен. насаждам дълбоко, внедрявам, втълпявам (навик и пр.).

engrave

- [in'greiv] v 1. гравирам, изрязвам, издълбавам (on, in); 2. refl прен. врязвам се, запечатвам се (в паметта) (on, upon).

engraver

- [in'greivъ] n 1. гравьор; 2. щихел, гравьорска игла; резец; длето.

engraving

- [in'greivi¤] n 1. гравиране; 2. гравюра; щампа; 3. клише на гравюра.

engross

- [in'grous] v 1. завладявам, прен. поглъщам, монополизирам; to be ~ed in o.'s work погьлнат съм от работата си; ~ed in a book зачетен в книга; 2. написвам (документ) с едри букви; съставям (официален) документ.

engrossing

- [in'grousi¤] а увлекателен, много интересен.

engrossment

- [in'grousmъnt] n 1. писане/написване с едри букви; съставяне (на документ); 2. текст, написан с едри букви; документ, акт.

engulf

- [in'gлlf] v поглъщам; to be ~ed потьвам.

engulfment

- [in'gлlfmъnt] n поглъщане; потьване.

enhance

- [in'ha:ns] v 1. повишавам, усилвам, увеличавам, покачвам (стойност и пр.); 2. подчертавам, правя да изпъкне.

enhearten

- [in'ha:tъn] v окуражавам; вдъхновявам.

enigma

- [i'nigmъ] n 1. загадка, енигма; 2. гатанка; 3. загадъчна личност.

enigmatic

- [enig'mAEtik] а загадъчен; озадачаващ.

enigmatical

- [enig'mAEtikъl] а загадъчен; озадачаващ.

enigmatize

- [i'nigmъtaiz] v представям като загадъчен/в загадъчен вид.

enisle

- [i'nail] v поет. 1. превръщам в остров; поставям на остров; 2. изолирам.

enjambment

- [in'd©AEmmъnt] n проз. анжамбман.

enjoin

- [in'd©oin] v 1. налагам, изисквам (on/upon s.o. от някого), настоявам; нареждам, заповядвам, задължавам; to ~ s.o. not to do s.th. забранявам някому да върши нещо; to ~ a duty on s.o. налагам някому задължение; to ~ on s.o. the necessity for economy настоявам пред някого, че са нужни икономии; 2. юр. забранявам, запрещавам.

enjoy

- [in'd©oi] v 1. изпитвам удоволствие от, върша с удоволствие, обичам (doing s.th. да правя нещо); радвам се на, наслаждавам се на; to ~ o/s dinner/food услажда ми се обедът/храната; to ~ a book/concert, etc. харесвам книга/концерт и пр.; to ~ o.'s holiday прекарвам добре ваканцията си; to ~ life радвам се на живота, жизнерадостен съм; 2. refl забавлявам се, прекарвам добре; ~ yourself! приятно прекарване! 3. ползувам се с, радвам се на; to ~ good health радвам се на добро здраве, здрав съм; to ~ poor health болнав съм, не съм добре със здравето; to ~ a good income имам добър доход.

enjoyable

- [in'd©oiъbl] а приятен.

enjoyment

- [in'd©oimъnt] n 1. удоволствие, наслада, радост; забавление, развлечение; to take ~ in обичам;2. притежаване, притежание; to be in the ~ of good health радвам се на добро здраве; to be in the ~ of the full possession of o.'s faculties напълно съм здрав физически и умствено.

enkindle

- [in'kindl] v 1. прен. възпламенявам (се), разпалвам (се); въодушевявам (се), възбуждам; 2. ряд. разпалвам (се), раздухвам (огьн).

enlace

- [in'leis] v 1. увивам, обвивам; обгръщам; ~d in each other's arms прегърнати; 2. омотавам, уплитам, заплитам.

enlarge

- [in'la:d©] v 1. увеличавам (се), уголемявам (се) (и фот.); разширявам (се); 2. спирам се, разпростирам се, впускам се в подробности (upon за, върху), дообяснявам; ~d ideas широки/либерални схващания.

enlargement

- [in'la:d©mъnt] n 1. увеличаване, уголемяване, нарастване; разширяване; 2. разширение; увеличение (и фот.); увеличена снимка; 3. прибавка; пристройка.

enlarger

- [in'la:d©ъ] n фот. увеличителен апарат.

enlighten

- [in'laitn] v 1. просвещавам (особ. в рр); 2. осведомявам, осветлявам (on, upon).

enlightener

- [in'laitnъ] n просветител.

enlightening

- [in'laitni¤] a 1. поучителен, просветителен; 2. показателен (as to за).

enlightenment

- [in'laitnmъnt] n 1. просвещение, просвета; the (Age of) E. епохата на Просвещението (XVIII в.); 2. просветеност.

enlist

- [in'list] v 1. воен. събирам, рекрутирам; постъпвам във войската/флотата; 2. спечелвам, осигурявам (подкрепа, участие); завербувам (някого за кауза); 3. подкрепям, участвувам, включвам се (in в).

enlisted men

- [in'listid'men] n ам. pl редници и сержанти.

enlistment

- [in'listmъnt] n 1. събиране/рекрутиране на войници; постъпване на военна служба; 2. ам. времетраене на военната служба.

enliven

- [in'laivn] v оживявам, съживявам (и тьрговия); развеселявам, разведрявам.

enlivening

- [in'laivni¤] а ободрителен, оживителен; който настройва весело; освежителен (за вьздух и пр.). [in'laivni¤] v оживяване, оживление; развеселяване.

enmesh

- [in'mesh] v 1. улавям в мрежа; уплитам, впримчвам; 2. тех. зацепвам, скопчвам, залавям.

enmity

- ['enmiti] n враждебност, вражда, антагонизъм.

ennoble

- [i'noubl] v 1. облагородявам; 2. давам благородническа титла на.

ennui

- [a:'nwi:] v фp. досада, скука.

enormity

- [i'no:miti] n 1. чудовищност; 2. чудовищно/ ужасно престъпление; зверство; 3. огромни размери.

enormous

- [i'no:mъs] а 1. огромен, грамаден; 2. ост. чудовищен, зверски.

enormousness

- [i'no:mъsnis] n огромни размери.

enough

- [i'nлf] а, п, adv достатъчен; достатъчно; ~ and to spare, more than ~ предостатъчно; I've had ~ (to eat) наядох се, сит съм; that's ~ for me това ми стига; to have ~ to live on стигат ми парите, за да преживея; I've had ~ of it омръзна ми, до гуща ми дойде; ~ of this folly стига (с тези) глупости; well ~ доста добре; много/твърде добре; curiously/oddly ~ колкото и да е странно; sure ~ действително; не щеш ли, и наистина; разбира се; she is pretty ~ хубавичка е, бива я; I had ~ to do to не беше лесно да, едва успях да.

enow

- [i'nau] ост. enough.

enplane

- [in'plein] emplane.

enquire

- [] enquiry, inquire, inquiry.

enrage

- [in'reid©] v разярявам, вбесявам.

enrapture

- [in'rAEptshъ] r очаровам, пленявам, обайвам: to be ~d with въа възторг/захлас съм от.

enrich

- [in'ritsh] r 1. обогатявам (и прен.. и почва, храни), 1. украсявам, разкрасявам (with).

enrobe

- [in'roub] г книж. обличам (with, in): обличам/намятам с мантия.

enrol(l)

- [in'roul] г (-11-) записвам. вписвам в списък;записвам (се), приемам, сьбирам, вербувам; рекрутирам (риботници. войници)', постъпвам във войската/флотата; to ~- brains and talent заобикалям се с/използувам най-способните хора.

enrolment

- [in'roulmъnt] л записване, вписване (в списък); приемане (на члечове); рекрутиране, събиране, наемане (на риботници, войчици).

ensanguined

- [in'sAE¤gwind] а кпиж. окървавен; кървавочервен.

ensconce

- [in'skons] г 1. поставям на сигурно/видно/удобно място; закътвам; 2. refl разполагам се, настанявам се, намествам се: завиоам се.

ensemble

- [on'sombl] и фр. 1. пялосгно/обшо впечаиюнис: 2. муз.. арх. ансамбъл: трупа, състав: 3. ансамбъл. ToaJiei.

enshrine

- [in'shrain] » 1. цьрк. поставям/държа (мощи) я ковчег/гробница и пр.; съхранявам; 2. пазя свято, съхранявам (спомеч и пр.).

enshroud

- [in'shraud] r обвивам в плашеница/саван; забулвам, обвивам, загрыцам, покривам, скривам

ensign

- ['ensain] n 1. знаме (национално, особ. военно), флаг; red ~ флаг на английската търговска флота; blue ~ флаг на запасии морски единици; white ~ флаг на кралския флот; 2. знак. значка, кокарда, емблема; 3. ['cnsn] ам. мор. мичман вгори ранг; 4. ост. знаменосец; младши лейтснаш.

ensigncy

- ['ensainsi] н ранг/служба на мичман втори pamloem. на знаменосец.

ensilage

- [ensilid©] n 1. силажиране: 2. силаж, силажиран фураж. [] г силажирам.

ensile

- [in'sail] v силажирам.

enslave

- [in'sleiv] r ]. поробвам, заробвам; 2. прен. пленявам, покорявам; to be ~d to роб съм на.

enslavement

- [in'sleivmъnt] n 1. поробване, заробване; 2. робство (к прен.).

ensnare

- [in'sneъ] v 1. впримчвам, вкарвам в хлопка (и прен.)', 2. примамвам; пленявам.

ensue

- [in'sju:] v 1. последвам. настъпвам (on, from): 2. произлизам. произтичам. последица съм (from от, на).

ensuing

- [in'sju:i¤] а следващ; настъпващ; произтичащ; the ~ year следващата година.

ensure

- [in'shua] v 1. осигурявам, предпазвам (against, from); 2. осигурявам. обезпечавам.

enswathe

- [in'sweid] v книж. увивам пял, повивам.

entablature

- [in'tAEblъtshъ] n apx. тех. актаблеман.

entail

- [in'teil] v 1. юр. завещавам по определена линия, установявам ред на наследяване по определена линия (огриничтайки привата на завещание на наследниците), 2. изисквам, налагам, влека след себе си, свързан съм с: that will ~ an early start това ще наложи да тръгнем рано; this plan ~s great expense този план e свързан с големи разходи. [] n 1. юр. акт, установяващ реда на унаследяване; 2. имот, наследен с такъв акт.

entangle

- [in'tAE¤gl] г 1. вплитам, уплитам, омотовам; спъвам; to become/get ~d заплитам се (и прен.)', омотавам се: 2. прен. уплитам; въвличам; впримчвам; to ~ so.o. in a plot въвличам някого в заговор; to get ~d with a woman някоя жена ме впримчва.

entanglement

- [in'tAE¤glmъnt] n 1. заплитане, уплитане; задръстване, струпване (на коли и пр.)-, 2. прен. объркване; объркано/заплетено/неудобно/компрометиращо положение; затруднение, пречка; 3. воен. телени мрежи.

entente

- [a:n'ta:nt] n фр. пол. съглашение.

enter

- ['entъ] г 1. влизам (в), навлизам в (рядко с into); ~ Hamlet влиза Хамлет (ремарка), 2. влизам/прониквам в, пронизвам; it never ~ed my mind никак не ми дойде наум/не ми хрумна/не се сетих; 3. постъпвам в (университет и пр.), включвам се в (сьстезание и пр.), залавям се за, започвам (професия), ставам член на (дружество и пр.), 4. записвам (в списьк), вписвам, регистрирам; тьрг. вписвам (в книгите)', to ~ an act/a judgment тр. зарегистрирам./вписвам акт/съдебио решение; to ~ an action against юр.завеждам дело срещу; to ^ evidence before the court тр. представям доказатслства пред съда; to ~ goods тьрг. декларирам стоки пред митническите 'власти: D to ~ an appearance явявам се за малко. мяркам се (1Ш прием, сьбрчнш'), enter for записвам (се) за участие в; to ~ s.o. for a school (предварително) записвам някого в училище, запазвам на някого място в училище; enter into 1) започвам (разговор, преговори), вземам участие в; 2) занимавам се с, разглеждам; to ~ into details разглеждам подробно, влизам/впускам се в подробности; to ~ into explanations давам/впускам се в обяснения; 3) поемам (задьлжение), сключвам (договор), влизам в (сьдружие с)', 4) влизам в, съставна част съм на; 5) споделям (чувства и пр.), съчувствувам на; участвувам в; to ~ into the spirit of the game вживявам се в играта; 6) юр. встъпвам в (права и пр.)', enter on/upon 1) започвам (кариера, преговори), предприемам; to ~ upon o.'s duties встъпвам в длъжност; to ~ upon a new phase навлизам в нова фаза; 2) юр. встъпвам във (владение), enter up записвам в счетоводна книга.

enteric

- [en'terik] а анит. чревен; ~ fever коремен тиф.

enterprise

- ['entъpraiz] n 1. предпиятие (тьрговско и пр.), 2. начинание, инициатива; смело/рисковано начинание, авантюра; 3. предприейчивост, инициатива; енергия, енергичност; смелост; man of great ~ много предприемчив човек: free ~ ик. частна стопанска инициатива (при капитализма): private ~ частен сектор.

enterprising

- ['entъpraizi¤] а предприемчив; енергичен; готов да поеме рискове.

entertain

- [,entъ'tein] r 1. забавлявам, занимавам; 2. приемам/каня гости; давам прием: угощавам; to ~ s.o. to dinner давам обед/вечеря някому, каня някого на обед/вечеря; 3. храня, тая, изпитвам, чувствувам; 4. приемам, одобрявам, съгласявам се с, гледам благосклонно на (мнение и пр.).

entertainer

- [,entъ'teinъ] n 1. домакин (на прием и пр.); 2. артист, певец (в нощно заведение); естраден конферансие; 3. забавен човек.

entertaining

- [,entъ'teini¤] а забавен, занимателен, интересен.

entertainment

- [,entъ'teinmъnt] n 1. забавляване, развличане; забавление, развлечение; much to the ~ of за голямо удоволствие на; 2. забава; представление; прием, угощение; ~ tax налог за увеселения; 3. приемане на гости; обслужване (в хотел и пр.); house of ~ юр. ост. хотел, странноприемница; 4. приемане (на мнение).

enthral

- [in'Ґro:l] v 1. омайвам, очаровам; увличам; 2. ост. обик. прен. поробвам, завладявам.

enthrall

- [in'Ґro:l] v 1. омайвам, очаровам; увличам; 2. ост. обик. прен. поробвам, завладявам.

enthralling

- [in'Ґro:li¤] а увлекателен, завладяващ.

enthrone

- [in'Ґroun] v 1. поставям на престол (крал); ръкополагам (владика); 2. високо уважавам, въздигам.

enthuse

- [in'Ґju:z] v разг. запалвам (се), ентусиазирам (се) (over).

enthusiasm

- [in'Ґju:ziAEzъm] n ентусиазъм, възторг (for, about).

enthusiast

- [in'Ґju:ziAEst] n ентусиаст; възторжен почитател/любител.

enthusiastic

- [in,Ґju:zi'AEstik] а ентусиазиран, възторжен; страстен, запален; to become/wax ~ over s.th. ентусиазирам се/запалвам се/паля се за нещо.

entice

- [in'tais] v примамвам, привличам; подлъгвам; съблазнявам; to ~ s.o. to do/into doing s.th. придумвам/подлъгвам някого да направи нещо; to ~ s.o. from bis duty отклонявам някого от дълга му.

enticing

- [in'taisi¤] а съблазнителен, изкусителен; привлекателен.

entire

- [in'taiъ] а 1. цял, пълен; непокътнат; здрав; 2. нескопен, некастриран; 3. бот. с гладки/неназъбени краища (за лист). [in'taiъ] n 1. некастрирано/нескопено животно; 2. ост. вид бира.

entirely

- [in'taiъli] adv 1. напълно, изцяло, съвсем съвършено; 2. само, единствено, изключително.

entirety

- [in'taiъrъti] n цялост, пълнота; in its ~ в своята/неговата цялост, като цяло.

entitle

- [in'taitl] v 1. озаглавявам, наименувам (книга и пр.); 2. давам благородническа титла на; 3. давам право на, упълномощавам; to be ~d to s.th. имам право на нещо.

entity

- ['entiti] n 1. (реално) съществуване; 2. нещо съществуващо, обект, единица, същество; legal ~ юридическа личност; 3. същност.

entomb

- [in'tu:m] v погребвам (и прен.); служа за гробница на.

entombment

- [in'tu:mmъnt] n погребване; погребение.

entomological

- [,entъmъ'lod©ikl] а ентомологически.

entomology

- [,entъ'molъd©i] n ентомология.

entourage

- [ontu'ra:©] n фр. 1. свита, антураж, придружаващи лица; 2. обкръжение, среда; обстоятелства.

entr'acte

- ['ontrAEkt] n фр. 1. антракт; 2. кратка пиеса/ номер, изигран през време на антракт.

entrails

- ['entreilz] n pl вътрешности; черва.

entrain

- [in'trein] v качвам (се) на влак; натоварвам на влак.

entrammel

- [in'trAEmъl] v впримчвам, уплитам; спъвам.

entrance

- ['entrъns] n 1. влизане (и прен.); театр. явяване; to make o.'s ~ into влизам в; 2. вход; достъп; to force an ~ into влизам насилствено/с взлом в; no ~ вход забранен; 3. вход, такса (за театьр, музей и пр.); 4. вход, портал (на кьща и пр.); 5. встъпване; ~ into office/upon o.'s duties встъпване в длъжност; 6. attr входен; встъпителен; ~ examination приемен изпит; ~ fee встъпителна вноска/такса; входна такса; ~ hall антре, преддверие. [in'tra:ns] v омайвам, очаровам, изпълвам с възторг; хвърлям в транс.

entrancing

- [in'tra:nsi¤] а омаен, очарователен, пленителен.

entrant

- ['entrъnt] n 1. постъпващ на служба; започващ (професия); новозаписан член (to); 2. участник (в сьстезание и пр.) (for).

entrap

- [in'trAEp] v (-pp-) 1. хващам в клопка; 2. прен. впримчвам, вплитам, заплитам, замесвам; to ~ s.o. into doing s.th. подмамвам/измамнически накарвам някого да направи нещо; 3. улавям, задържам (вода).

entreat

- [in'tri:t] v умолявам, моля настойчиво; to ~ а favour of s.o. моля някого за услуга.

entreaty

- [in'tri:ti] n настойчива молба, настоятелно искане; look of ~ умолителен поглед.

entree

- ['ontrei] n фр. 1. достъп (to, into); 2. антре, предястие.

entremets

- ['ontrъmei] n фp. леко ядене, сервирано след месото; десерт.

entrench

- [in'trentsh] v 1. воен. укрепявам с окоп; to ~ o.s. окопавам се, укрепявам се; 2. установявам здраво; гарантирам (права привилегии); 3. refl прен. окопавам се, подсигурявам се; крия се; загнездвам се; 4. нарушавам, посягам (upon на) (право на).

entrenching-tool

- [in'trentshi¤tu:l] n воен. шанцов инструмент, окопно сечиво.

entrenchment

- [in'trentshmъnt] n 1. окопаване, укрепяване с окоп; 2. воен. окоп, полско укрепление; 3. нарушение, посягане, посегателство (upon).

entrepot

- ['ontrъpou] n фр. склад.

entrepreneur

- [,ontrъprъ'nъ:] n фр. 1. предприемач; добър търговец/организатор; 2. муз. импресарио.

entresol

- ['ontrъsol] n фр. мецанин.

entrust

- [in'trлst] v 1. поверявам; to ~ s.o. with the care of s.th., to ~ s.th. to the care of s.o. предавам нещо на грижите на някого, поверявам нещо някому; 2. възлагам, натоварвам; to ~ s.o. with a duty възлагам някому задължение.

entry

- ['entri] n 1. влизане; (по)явяване; ~ visa входна виза; nо ~ вход забранен; еднопосочна улица; to make o.'s ~ влизам; 2. вход; устие (на река); 3. муз. встъпление; въведение; 4. юр. влизане във владение; 5. вписване, регистриране; деклариране (на стоки в митница); тьрг. вписване в книгите; (booking by) double ~ двойно счетоводство; to make an ~ of вписвам в книгите; 6. тьрг. перо, статия; статия (в речник); точка; член; 7. митническа декларация ( и custom-house ~ ); 8. сп. списък на състезатели; записване на състезатели; записан състезател; 9. карти метър.

entwine

- [in'twain] v 1. преплитам, сплитам (клони, прьсти); изплитам, вия (венец); with arms ~d хванати под ръка; 2. обвивам, обгръщам, обраствам (with, about); вия се, увивам се (round) (за растение).

entwist

- [in'twist] v засуквам; заплитам; вплитам.

enumerate

- [i'nju:mъreit] v изброявам; пресмятам.

enumeration

- [i,nju:mъ'reishъn] n 1. изброяване; 2. списък.

enumerator

- [i'nju:mъreitъ] n брояч, броител.

enunciate

- [i'nлnsieit] v 1. изговярам, произнасям; 2. излагам, формулирам (учение и пр.).

enunciation

- [i,nлnsi'eishn] n 1. изговяране, произнасяне; дикция, изговор; 2. излагане, формулиране.

enunciative

- [i'nлnsiъtiv] a 1. изявителен; 2. свързан с изговора/дикцията.

enure

- [] inure.

envelop

- [in'velъp] v 1. обвивам, загръщам, обгръщам, забулвам; обхващам (in); 2. воен. обкръжавам.

envelope

- ['enviloup] n 1. плик; 2. обвивка, покривало, покривка; опаковка; замазка; биол. ципа; зоол. черупка; бот. чашка; риза (на куршум, балон); 3. геом. обвивна крива/повърхнина, обвивка.

enveloping

- [in'velъpi¤] а обкръжаващ; ~ movement воен. обход.

envenom

- [in'venъm] v 1. слагам отрова на/в; отравям (и прен.); 2. огорчавам; ожесточавам, озлобявам; ~ed temper жлъчен нрав, злобен характер.

enviable

- ['enviъbl] а завиден.

envied

- ['envid] а предизвикващ завист; to be ~ на който може (само) да се завижда.

envious

- ['enviъs] а завистлив; to be ~ of завиждам на; to make s.o. ~ изпълвам някого със завист.

environ

- [in'vaiъrъn] v обкръжавам, заграждам, заобикалям (with).

environment

- [in'vaiъrъnmъnt] n 1. (околна) среда (u биол.), обкръжение; 2. обстановка; 3. околност.

environmental

- [in,vaiъrъ'mentъl] а свойствен на/отнасящ се до/дължащ се на дадена среда.

environs

- ['envirъnz] n pl околности; предградия.

envisage

- [in'vizid©] v 1. представям си; имам предвид (пред)виждам, очаквам; 2. ост. излизам насреща на, изправен съм пред (трудности и пр.), гледам (опасност) право в очите.

envoy

- ['envoi] n 1. пратеник; агент, лице, натоварено със специална мисия; 2. дипломатически представител/пратеник; Е. Extraordinary and Minister Plenipotentiary извънреден пратеник и пълномощен министър. ['envoi] n ост., лит. заключителна строфа.

envy

- ['envi] n 1. завист; to feel ~ at/of завиждам за; 2. обект на завист. ['envi] v завиждам (на); to ~ s.o. s.th. завиждам някому за нещо.

enwind

- [in'waind] v поет. увивам се (около нещо), обвивам.

enwound

- [in'waund] enwind.

enwrap

- [in'rAEp] v (-рр-) увивам, загръщам, загъвам (in, with); ~ped in thoughts потънал в мисли.

enzym

- ['enzim] n биол. ензим.

enzyme

- ['enzaim] n биол. ензим.

eocene

- ['i:ousi:n] n геол. еоцен.

eolian

- [] Aeolian.

eolic

- [] Aeolic.

eolith

- ['i:ouliҐ] n археол. еолит (сечиво).

eolithic

- [,i:ou'liҐik] а археол. от еолита.

eon

- [] aeon.

eparch

- ['epa:k] n 1. управител на административна област в съвременна Гърция; 2. цьрк. митрополит.

eparchy

- ['epa:ki] n 1. административна област в съвременна Гърция; 2. цьрк. епархия.

epaulet

- ['epo:let] n еполет, пагон.

epaulette

- ['epo:let] n еполет, пагон.

epee

- [ei'pei] n фр. сабя за фехтовка, шпага.

epenthesis

- [e'penҐisis] n (pl -ses [-si:z]) ез. епентеза.

epenthetic

- [,epen'Ґetik] а ез. епентетичен, вмъкнат.

epergne

- [e'peъn] n фруктиера; широка ваза.

epexigesis

- [e,peksi'd©i:sis] n допълнително обяснение; пояснение.

ephemera

- [i'femъrъ] n (pl -ras, -rае [-rъz, -ri:] ) 1. зоол. ефемерида, еднодневка (Ephemera vulgata); 2. нещо съвсем краткотрайно.

ephemeral

- [i'femъrъl] а 1. зоол. ефемериден, еднодневен; 2. ефимерен, краткотраен, мимолетен, скоропреходен.

epic

- ['epik] I. а епически; II. п епопея, епическа поема.

epical

- ['epikъl] epic I.

epicedium

- [epi'si:diъm] n (pl -dia [-diъ]) погребален химн.

epicene

- ['episi:n] I. a 1. грам. от общ род (за дума); 2. двуполов, хермафродитен; II. п 1. грам. епицен; 2. хермафродит.

epicentre

- [,epi'sentъ] n епицентър.

epicure

- ['epikjuъ] n епикуреец.

epicurian

- [,epi'kjuъriъn] I. а епикурейски; II. n епикуреец

epicurianism

- [,epi'kjuъriъnizъm] n 1. учението на Епикур; 2. епикурейство.

epicurism

- ['epikjuъrizъm] n епикурейство.

epicycle

- ['episaikl] n епицикъл.

epidemic

- [,epi'demik] I. а епидемичен; II. n епидемия (и прен.).

epidemiology

- [,epidi:mi'olъd©i] n епидемиология.

epidermis

- [,epi'dъ:mis] n анат., бот. епидермис; външна обвивка/ципа/люспа на семенни растения.

epigram

- ['epigrAEm] n епиграма.

epigrammatic

- [,epigrъ'mAEtik] a 1. епиграматичен, сбит; 2. духовит; саркастичен.

epigrammatically

- [,epigrъ'mAEtikli] adv във форма на/като епиграма.

epigrammatist

- [,epi'grAEmъtist] n автор/съчинител на епиграми.

epigrammatize

- [,epi'grAEmъtaiz] v превръщам в/изразявам чрез епиграма; служа си с/съчинявам епиграми.

epigraph

- ['epigra:f] n епиграф; надпис.

epigraphist

- [e'pigrъfist] n епиграф, специалист по епиграфика.

epigraphy

- [e'pigrъfi] n епиграфика.

epilepsy

- ['epilepsi] n епилепсия.

epileptic

- [,epi'leptik] I. a 1. епилептичен; 2. болен от епилепсия; II. п епилептик.

epilogue

- ['epilog] n 1. епилог; 2. заключително слово; послеслов; заключение.

epiphany

- [e'pifъni] n цьрк. Богоявление.

episcopacy

- [e'piskъpъsi] n 1. епископократия; 2. епископат, епископски сан; 3. сьбир. (всички) владици/ епископи, епископат.

episcopal

- [e'piskъpъl] а епископски, владишки; епископален.

episcopalian

- [e,piskъ'peiliъn] I. а епископски; епископален; II. п член на епископалната църква.

episcopalianism

- [e,piskъ'peiliъnizъm] n вярвания и обреди на епископалната църква.

episcopate

- [e'piskъpit] n 1. епископат, епископски сан; 2. епископия; епархия; 3. сьбир. (всички) владици/ епископи, епископат.

episode

- ['epizoud] n епизод.

episodic

- [epi'zodik] а епизодичен.

episodical

- [epi'zodikъl] а епизодичен.

epistle

- [i'pisl] n 1. послание (и цьрк.); 2. шег. дълго писмо, ферман.

epistolary

- [i'pistъlъri] а писмовен, епистоларен.

epistrophe

- [i'pistrъfi] n епистрофа.

epistyle

- ['epistail] n арх. архитрав, епистил.

epitaph

- ['epita:f] n надгробен надпис, епитафия.

epithalamium

- [,epiҐъ'leimiъm] n лит. епиталамий, сватбена песен.

epithelium

- [,epi'Ґi:ljъm] n анат. епителий; бот. епидермис, образуван от млади клетки.

epithet

- ['epiҐet] n 1. епитет; 2. прякор; ругатня, ругателна дума.

epitome

- [e'pitъmi] n 1. резюме, конспект; 2. прен. изображение в миниатюра на някой предмет; 3. въплъщение, образец.

epitomize

- [e'pitъmaiz] v 1. резюмирам; конспектирам; 2. символ/въплъщение съм на.

epizoon

- [рepi'zouъn] n (pl - zoa [-'zouъ]) 1. зоол. външно паразитно животно; 2. вет. епизоотия, епидемия по добитъка.

epizootic

- [,epizou'otik] а вет. епизоотичен, епидемичен.

epoch

- ['i:pok] n 1. епоха; to be/mark an ~ създавам/ отбелязвам епоха; 2. период; геол. век.

epoch-making

- ['i:pok'meiki¤] а епохален.

epochal

- ['epokъl] а епохален.

epopee

- ['epъpi:] n епопея.

epos

- ['epos] n епос.

epsom

- ['epsъm] n 1. Епсъм (град в графството Сьри, известен с конните си сьстезания); 2. конни състезания в Епсъм.

epsom salts

- ['epsъm,so:lts] n pl мед. английска сол.

equability

- [,ekwъ'biliti] n равномерност; уравновесеност; умереност.

equable

- ['ekwъbl] а равномерен, еднакъв; уравновесен, спокоен; умерен.

equal

- ['i:kwъl] a 1. равен, еднакъв (to, with); on ~ terms при равни условия, на равни начала; with ~ ease със същата леснота, еднакво лесно; ~ to any който може да се мери с всекиго; 2. равен, спокоен, уравновесен; to preserve an ~ mind запазвам спокойствие/присъствие на духа; 3. равен, равноправен; 4. ~ to: to be ~ to мога да се справя с, способен съм да, по силите ми е да; to be ~ to the occasion справям се с положението; not to be ~ to receiving visitors не мога/нямам сили да приемам посетители; to get ~ with s.o. връщам си/отмъщавам си на никого. ['i:kwъl] n 1. равен; равноправен; you won't find his ~ няма друг/втори като него; той няма равен на себе си; he is my ~ in strength той e равен на мене по сила; 2. мат. рl равни стойности. ['i:kwъl] v (-ll-) равен съм на, равнявам се на (in по); not to be ~ led ненадминат, който няма равен на себе си; there is nothing to ~ it няма равно на себе си, с нищо не може да се сравни, ненадминато e.

equalitarian

- [,i:kwъli'teъriъn] n пол. егалитарист.

equality

- [i:'koliti] n равенство; еднаквост; равноправие; (sign of) ~ печ. знак за равенство; on an ~ with на равна нога с, при равни условия с.

equalization

- [,i:kwъlai'zeishъn] n изравняване, уравняване, уравнение; ~ fund адм. уравнителен фонд.

equalize

- ['i:kwъlaiz] v 1. уравнявам (се), изравнавям (се); уеднаквявам (with, to); 2. тех. уравновесявам.

equalizer

- ['i:kwъlaizъ] n 1. тех. уравнител, изравнител, балансир; 2. sl. пистолет, револвер; 3. сп. изравнителен гол.

equally

- ['i:kwъli] adv (на)равно, по равно; еднакво.

equanimity

- [,i:kwъ'nimiti] n хладнокръвие, самообладание, спокойствие; невъзмутимост.

equate

- [i'kweit] v 1. уравнявам; смятам за/представям като равен/еднакъв; to ~ s.th. with смятам, че нещо се покрива с/отговаря на; 2. мат. свързвам със знак =.

equation

- [i'kweishъn] n 1. уравняване, изравняване; уеднаквяване; 2. мат., хим., астр. уравнение; personal ~ субективен фактор/елемент.

equator

- [i'kweitъ] n екватор.

equatorial

- [,ekwъ'to:riъl] а екваториален.

equerry

- [i'kweri] n 1. офицер, завеждащ кралските конюшни; 2. флигел-адютант.

equestrian

- [i'kwestriъn] I. а конен; ~ statue статуя на конник; ll. n конник, (цирков) ездач.

equestrienne

- [i,kwestri'en] ж. p. от equestrian II.

equiangular

- [,i:kwi'AE¤gjulъ] а геом. равноъгълен.

equidistant

- [,i:kwi'distъnt] а геом. равноотстоящ.

equilateral

- [,i:kwi'lAEtъrъl] а геом. равностранен.

equilibrate

- [,i:'kwi'laibreit, i:'kwilibreit] v уравновесявам (се).

equilibrist

- [i:'kwilibrist] n еквилибрист.

equilibrium

- [,i:kwi'libriъm] n 1. равновесие (и прен.); 2. балансиране, съчетаване (на интереси и пр.).

equine

- ['i:kwain] I. а зоол. конски; ~ species еднокопитни; ll. п ам. кон.

equinoctal

- [,i:kwi'noktъl] I. а равноденствен; II. n 1. линия на равноденствие, небесен екватор; 2. pl бури по време на равноденствието.

equinox

- ['i:kwinoks] n равноденствие.

equip

- [i'kwip] v (-pp-) 1. снабдявам (с инветар, сьорьжения и пр.); обзавеждам (with), екипирам, въоръжавам; to ~ o.s. for a trip приготвям се/стягам се за път; 2. давам (някому) необходимите знания и умения, подготвям (for).

equipage

- ['ekwipid©] n 1. принадлежности (за пьт и пр.); 2. ост. свита, прислуга; 3. ост. екипаж ( кола).

equipment

- [i'kwipmъnt] n 1. екипиране, снабдяване; обзавеждане; тех.(машини и) съоръжения; оборудване; 2. често pl екип(ировка), снаряжение; мебелировка; инсталации; апаратура; 3. знания и умения, подготовка.

equipoise

- ['ekwipoiz] n 1. равновесие (u прен.); 2. нещо, което уравновесява; уравновесяващ фактор. ['ekwipoiz] v уравновесявам.

equipollent

- [,i:kwi'poulъnt] I. а равностоен; еквивалентен; II. п нещо равностойно/еквивалентно.

equiponderant

- [,i:kwi'pondъrъnt] а с еднаква тежест/тегло, уравновесен (to, with).

equipotential

- [,i:kwipou'tenshъl] а еквипотенциален, равнопотенциален.

equisetum

- [,ekwi 'si: tъm] n бот. зимен хвощ.

equitable

- ['ekwitъbl] a 1. справедлив; безпристрастен; разумен; 2. юр. валиден по справедливост, ако не и по закон (за искане).

equitation

- [,ekwi'teishъn] n езда, ездаческо изкуство.

equity

- ['ekwiti] n 1. справедливост; безпристрастие; 2. юр. система от правни принципи, основана на справедливостта (като допьлнение на писаните закони); 3. юр. справедлив/основателен иск; 4. чиста стойност на имущество, която остава при ликвидация след удовлетворяване на кредиторите; 5. рl ценни книжа, които не носят определена лихва; 6. стойност на ценните книжа, издадени от дадено дружество; 7. E. профсъюз на актьорите.

equivalence

- [i'kwivъlъns] n равностойност, равноценност; равнозначност; еквивалентност.

equivalent

- [i'kwivъlъnt] I. a 1. равностоен, равноценен; равнозначещ, еквивалентен; отговарящ (to); 2. хим. с еднаква валентност; 3. геом. равнолицев; II. п еквивалент, равностойност.

equivocal

- [i'kwivъkъl] а 1. двусмислен; 2. несигурен, съмнителен, неясен; неустановен; 3. съмнителен, по дозрителен.

equivocality

- [i,kwivъ'kAEliti] n 1. двусмисленост; 2. несигурност, неустановеност, съмнителност.

equivocalness

- [i'kwivъkъlnis] n 1. двусмисленост; 2. несигурност, неустановеност, съмнителност.

equivocate

- [i'kwivъkeit] v говоря двусмислено; извъртам, усуквам.

equivocation

- [i,kwivъ'keishn] n двусмислица; извъртане, усукване.

equivoke

- ['ekwivouk] n двусмислица; игра на думи.

equivoque

- ['ekwivouk] n двусмислица; игра на думи.

era

- ['iъrъ] n epa, епоха.

eradiate

- [i'reidieit] v излъчвам.

eradicate

- [i'rAEdikeit] v l. изкоренявам (и прен.); 2. премахвам, унищожавам.

eradication

- [i,rAEdi'keishn] n 1. изкореняване (u прен.); 2. премахване, унищожаване, унищожение.

erase

- [i'reiz] v изтривам; изтърквам; изличавам; заличавам (и прен.).

erasement

- [i'reizmъnt] erasion, erasure.

eraser

- [i'reizъ] n 1. гума (за изтриване); 2. инструмент за изстъргване.

erasion

- [i'rei©n] n l. изтриване, изстъргване; изличаване, заличаване; 2. изтрито място в текст.

erasure

- [i'rei©ъ] n l. изтриване, изстъргване; изличаване, заличаване; 2. изтрито място в текст.

ere

- [eъ] рrер поет. преди, до; ~ this/now досега,преди; ~ long скоро, не след дълго. [eъ] cj поет. преди да, отколкото да; I would die ~ I do it по-скоро бих умрял, отколкото да го направя.

erect

- [i'rekt] а прав, изправен; вертикален; настръхнал (за коса); with tail ~ с вирната опашка; to stand ~ стоя изправен; изправям се. [i'rekt] v l. издигам, изправям; 2. издигам, построявам, изграждам; 3. прен. създавам, построявам (теория); 4. въздигам, повишавам; to ~а custom into a law превръщам обичай в закон; to ~ a territory into а state обявявам територия за държава; 5. тех. монтирам, инсталирам; сглобявам; 6. мат. издигам (перпендикуляр); 7. юр. създавам, учредявам; 8. физиол. получавам ерекция.

erectile

- [i'rektail] а способен да се изправя (особ. физиол.).

erection

- [i'rekshn] n l. издигане, изправяне; 2. построяване, изграждане; постройка, здание; 3. създаване, изграждане (на теория); 4. тех. монтиране, инсталиране; 5. физиол. ерекция.

erectness

- [i'rektnis] n изправено/вертикално положение.

erector

- [i'rektъ] n l. строител (на сграда); 2. монтьор (на машина); 3. анат. повдигащ мускул, повдигач, еректор (и ~ muscle).

eremite

- ['erъmait] n отшелняк, постник, пустинник.

eremitic

- [,eri'mitik] а отшелнически.

eremitical

- [,eri'mitikъl] а отшелнически.

erewhile

- [eъ'wail] adv поет. преди малко.

erg

- [ъ:g] n физ. ерг.

ergo

- ['ъ:gou] adv лат., шег. следователно.

ergon

- ['ъ:gon] erg.

ergonomics

- [,ъ:gъ'nomiks] n pl с гл. в sing ергономия.

ergot

- ['ъ:gъt] n бот. мораво рогче (Claviceps purpurea).

ermine

- ['ъ:min] n 1. зоол. сибирска белка (Mustela еrminea); 2. хермелин; 3. прен. съдийско звание; кралска власт; 4. attr хермелинов.

ermined

- ['ъ:mind] а украсен/облечен с хермелин.

erode

- [i'roud] v l. разяждам (за киселина и пр.); 2. еродирам, руша, подкопавам, подривам (и прен.); 3. руша се, разяждам се, еродирам.

erodent

- [i'roudъnt] а разяждащ; рушащ.

erogenous

- [i'rod©ъnъs] а ерогенен, предизвикващ полова възбуда.

erosion

- [i'rou©n] n 1. разяждане; 2. ерозия; 3. тех. ерозия, механично износване.

erosive

- [i'rousiv] а ерозивен.

erotic

- [i'rotik] а еротичен, чувствен, сладострастен.

erotical

- [i'rotikl] а еротичен, чувствен, сладострастен.

eroticism

- [i'rotisizm] n чувственост, еротизъм, сладострастие.

err

- [ъ:] v l. греша, лъжа се, заблуждавам се; to ~ on the right side избягвам по-опасната грешка; 2. греша, съгрешавам; 3. ост. блуждая, изгубвам се, отклонявам се от пътя.

errancy

- ['erъnsi] n заблуждение, заблуда.

errand

- ['erъnd] n поръчка; to go on/run ~s for s.o. изпълнявам поръчки на някого; to send s.o. on a fool's ~ пращам някого за зелен хайвер; ~ of mercy притичване/отиване на помощ.

errand-boy

- ['erъndboi] n разносвач (в магазин); момче за поръчки (и прен.); разсилен.

errant

- ['erъnt] I. a l. блуждаещ; странствуваш, пътуващ; knight ~ странствуващ рицар; 2. който греши/ се заблуждава, блуден, грешен; II. п странствуващ рицар.

errantry

- ['erъntri] n правила за поведение на странствуващите рицари; рицарски дух/дела.

errata

- [] вж. erratum.

erratic

- [i'rAEtik] I. a l. изменчив, непостоянен; безотговорен; капризен; блуждаещ; неконцентриран, несъсредоточен, нестабилен; 2. геол. ератичен, довлечен от ледник; 3. мед. променлив (за болка); II. п l. скитник; 2.особняк.

erratum

- [i'reitъm] n (pl- ta [-tъ]) печатна грешка; грешка на перото; рl списък на печатните грешки.

erring

- ['ъ:ri¤] а греховен, грешен, блуден.

erroneous

- [i'rounjъs] а (по)грешен, неправилен.

error

- ['erъ] n l. грешка, погрешка; in ~ по погрешка; 2. юр. съдебна грешка; writ of ~ постановление за ревизия на наказателно дело; 3. заблуда, заблуждение, грешка; to be in ~ греша; to fall/run into ~ изпадам в заблуждение, заблуждавам се; сгрешавам; ~ of judgement погрешна преценка; 4. прегрешение, грешка, грях; ~s of youth младежки грехове; 5. отклонение на компаса.

erse

- [ъ:s] I. а гаелски; II. п 1. гаелски/келтски език, говорен в Шотландия; 2. ирландски език.

erst

- [ъ:st] adv поет. някога, нявга.

erstwhile

- ['ъ:stwail] I. adv erst; II. а някогашен.

eructation

- [,i:rлk'teishn] n книж. 1. оригване; 2. изригване.

erudite

- ['erudait] а учен, начетен, с голяма ерудиция.

erudition

- [,eru'dishn] n начетеност, ученост, ерудиция.

erupt

- [i'rлpt] v l. изригвам (за вулкан и пр.); бълвам (лава и пр.); 2. избухвам (и прен.); 3. мед. избивам (за обрив); пониквам (за зьб).

eruption

- [i'rлpshn] n l. изригване (на вулкан и пр.); 2. избухване, изблик, пристъп; 3. мед. избиване, изриване; поникване (на зьб).

eruptive

- [i'rлptiv] а l. геол. еруптивен, вулканичен; 2. изригващ;избухлив; 3. мед. придружен с обрив.

eruptiveness

- [i'rлptivnis] n активност (на вулкан).

erysipelas

- [eri'sipilъs] n мед. еризипел, червен вятър.

erythema

- [eri'Ґi:mъ] n мед. еритема, зачервяване.

erythrocite

- [i'riҐrъsait] n биол. еритроцит, червено кръвно телце.

escalade

- ['eskъleid] n воен. ескалада. ['eskъleid] v воен. щурмувам с ескалада.

escalate

- ['eskъleit] v l. повишавам (се) рязко (за цени и пр.); 2. пол. ескалирам; изострям; 3. ам. качвам се, изкачвам се.

escalation

- [,eskъ'leishn] n l. (рязко) повишаване/покачване; 2. пол. ескалация.

escalator

- ['eskъleitъ] n ескалатор.

escapade

- ['eskъpeid] n l. лудория, приключение; 2. избягване, бягство.

escape

- [is'keip] v 1. избягвам (from, out of); 2. изплъзвам се/измъквам се/спасявам се/отървавам се/освобождавам се (от); избягвам; to ~ by the skin of o.'s teeth едва се спасявам, едва отървавам кожата; to ~ observation/notice изплъзвам се/убягвам от погледа/вниманието, минавам незабелязан; 3. изплъзвам се неволно, изтръгвам се, отронвам се (за сьлзи, думи, вьздишка); 4. изтичам, излизам (за газ, течност); his name ~s me не си спомням името му. [is'keip] n 1. избягване, бягство; to make/effect o.'s ~ избягвам; to make good o.'s ~ успявам да избягам; ~ warrant юр. заповед за залавяне на избягал престъпник; ~ route път за бягство; 2. спасяване; спасение; to have a narrow ~ едва се спасявам, едва отървавам кожата; прен. прескачам трапа; to have a miraculous ~ спасявам се по чудо; 3. тех. изтичане, губене (на газ, течност); ~ valve/-pipe тех. изпускателен клапан/тръба; 4. хидр. преливник на язовирна стена; 5. лит. бягство от действителността, ескейпизъм.

escape clause

- [is'keip ,klo:z] n клауза, определяща условията за освобождаване от задължения по даден договор.

escape-hatch

- [i'skeiphAEtsh] n мор. изход в случай на пожар и пр.; прен. изход, "вратичка".

escapee

- [,eskei'pi:] n избягал затворник, беглец.

escapism

- ['eskeipizъm] escape 5.

escapist

- [es'keipist] I. а който бяга от действителността; II. п човек/писател, който бяга от действителността, ескейпист.

escarp

- [is'ka:p] n 1. стръмен склон; стена на скала; насип; 2. воен. ескарп, стена на укрепление. [is'ka:p] v правя насип/укрепление.

escarpment

- [is'ka:pmъnt] escarp 2.

escheat

- [is'tshi:t] n юр. 1. наследяване от държавата (на имот) поради липса на наследници; 2. безнаследствен имот. [is'tshi:t] v 1. отивам в ръцете на държавата (за имот); 2. конфискувам.

eschew

- [is'tshu:] v отбягвам, въздържам се от.

escort

- ['esko:t] n 1. ескорт; конвой, охрана; свита; 2. придружник, кавалер (на дама). [is'ko:t] v ескортирам, конвоирам, охранявам; придружавам, съпровождам.

escritoire

- [,eskri'twa:] n фр. малка писалищна маса, секретер.

esculent

- ['eskjulъnt] а ядивен, добър за ядене.

escutcheon

- [is'kлtshъn] n 1. (щит на) герб; blot on the ~ петно на семейната чест; 2. задната част на кораба, където е написано името му; 3. метална и пр. плочка около ключалка/електрически ключ и пр.

eskimo

- ['eskimou] n 1. ескимос; 2. attr ескимоски.

esophagus

- [] oesophagus.

esoteric

- [esou'terik] a 1. езотеричен, таeн, само за посветени (за учение); поверителен; 2. мъчно разбираем, тьмен.

espadrille

- [espъ'dril] n сандал с въжена подметка.

espalier

- [is'pAEljъ] n 1. решетка от летви за привързване на растение; 2. растение, привързано за такава решетка. [is'pAEljъ] v привързвам (растение) за решетка от летви.

especial

- [is'peshъl] а особен, специален; изключителен.

espial

- [is'paiъl] n 1. шпиониране; дебнене, 2. съзиране, забелязване.

espionage

- [,еspiъ'na:©] n фр. шпионаж; шпиониране.

esplanade

- ['esplъneid] n еспланада; издигнат път/кей край плаж.

espousal

- [is'pauzъl] n книж. 1. обик. рl бракосъчетание, женитба; 2. прен. приемане, прегръщане (на кауза и пр.).

espouse

- [is'pauz] v 1. женя се за, оженвам се за, вземам за съпруг(а); 2. женя, оженвам; 3. прен. възприемам, прегръщам (кауза и пр.).

espouser

- [is'pauzъ] n защитник, привърженик (на кауза и пр.).

esprit

- ['espri:] n фр. живост; будност; жив/пъргав ум; духовитост; ~ de corps солидарност.

espy

- [is'pai] v съзирам, забелязвам; откривам.

esquimau

- [] (pl -aux) Eskimo.

esquire

- [is'kwaiъ] n 1. ост. благородник; оръженосец; 2. ськр. Esq. господин (титла, поставена в адрес след името вм. Мr).

ess

- [es] n буквата s.

essay

- ['esei] n 1. есе, очерк; уч. съчинение; 2. книж. опит (at); опитване, изпитване. ['esei] v 1. изпитвам, пробвам; 2. опитвам (се); to ~ a task опитвам се да изпълня задача.

essayist

- ['eseiist] n есеист, очеркист.

essence

- ['esъns] n 1. същност (на вьпрос), същина; фил. духовна същност, субстанция; in ~ по същество, в основата си; of the ~ съществен, необходим; 2. есенция, екстракт, дестилат; парфюм.

essential

- [i'senshъl] I. a 1. съществен, основен, крайно необходим (to, for); най-важен; 2. етеричен, летлив; II. п обик. рl съществен елемент; основно/необходимо качество; предмет/нещо от първа необходимост.

essentiality

- [i,senshi'AElъti] n същественост, основност.

essentially

- [i'senshъli] adv по същество; в основата си.

establish

- [is'tAEblish] v 1. установявам, създавам, основавам; въвеждам; затвърдявам, утвърдявам (as като); 2. настанявам; to ~ o.s. in a job установявам се/закрепвам се на работа; 3. установявам, доказвам (факт); 4. установявам (цьрква, религия) като държавна/официална.

established

- [is'tAEblisht] а 1. установен, доказан; солиден; 2. тьрг. патентован, регистриран (за марка); ~ church официална/държавна църква/религия.

establishment

- [is'tAEblishmъnt] n 1. установяване, създаване, основаване, изграждане; въвеждане; 2. доказване, установяване; 3. учреждение, институт; заведение; business ~ търговска фирма/къща; 4. домакинство, дом; to keep a large ~ поддържам голям дом с много прислуга; 5. кадри, щат; воен. ефективи, състав, численост; peace/war ~ мирновременен/военновременен състав на войската; 6. the(Church) Е. установената църква; 7. the Е. върхушката.

estaminet

- [es'tAEminei] n фр. малко кафе-аперитив.

estancia

- [es'tAEnsiъ] n исп. чифлик; животновъдна ферма.

estate

- [is'teit] n 1. имение; имот, земя; юр. имущество; housing/industrial ~ жилищен/индустриален комплекс; personal/real ~ движимо/недвижимо имущество; joint ~ съсобствен имот; life ~ имот за пожизнено плодоползуване; 2. ист. съсловие; the Е. s. (of the Realm) трите съсловия; the Third Е. буржоазията; 3. ост. ранг, обществено положение; of high/low ~ с високо/със скромно обществено положение; 4. юр. наследство, наследствена маса; ~ duty/aм. tax данък върху наследството; 5. тьрг. актив, имуществена маса (при несьстоятелност); 6. плантация; 7. estate car; to arrive at/attain to/reach man's ~ станал съм вече мъж; the holy ~ of matrimony свещенността на брака.

estate-agent

- [is'teit'eid©ъnt] n 1. управител на имение; 2. посредник за продажба и наемане на недвижими имоти.

estate-car

- [is'teitka:] n авт. кола комби.

esteem

- [is'ti:m] n 1. уважение, почит; to hold s.o. in high/low ~ уважавам високо/не уважавам някого; to rise/fall in s.o.'s ~ издигам се/падам в очите на някого; to lower o.s. in s.o.'s ~ падам в очите на някого, губя уважението на някого; 2. ост. оценка, преценка, мнение. [is'ti:m] v 1. уважавам, почитам, тача, ценя; 2. смятам, считам; I shall ~ it (as) a favour if ще считам за услуга, ако; I shall ~ myself happy to ще се смятам/ще бъда щастлив да.

esthete

- [] aesthete.

estimable

- ['estimъbl] a 1. достоен за/заслужаващ уважение, ценен, уважаван, тачен; 2. ам. оценим.

estimate

- ['estimъt] n 1. (приблизителна) оценка; пресмятане, сметка, калкулация, изчисление; преценка; at/on a rough ~ по приблизителна оценка, приблизително; 2. рl ик. бюджетни предвиждания/кредити; 3. тьрг. оценка (при отдаване на тьрг), оферта; to put in an ~ правя оферта (при тьрг). ['estimeit] v оценявам, преценявам; смятам, считам; пресмятам, определям/изчислявам приблизително; ~d cost приблизителна стойност.

estimation

- [,esti'meishn] n 1. оценяване, преценяване, пресмятане, определяне, измерване; 2. преценка, мнение; in my ~ по моя преценка, според мене; 3. ост. уважение, почит; to hold s.o. in ~ уважавам някого.

estimative

- ['estimъtiv] а вероятен, според предварителни пресмятания.

estimator

- ['estimeitъ] n оценител.

estival

- [] aestival.

estonian

- [is'touniъn] I. а естонски; II. n 1. естонец; 2. естонски език.

estop

- [is'top] v (-pp-) 1. юр. не допускам/отхвърлям иск; 2. не допускам, забранявам (from).

estoppage

- [is'topid©] n юр. законна пречка; недопускане.

estoppel

- [is'topъl] n юр. отхвърляне на иск поради доказателства, несъвместими с предишни твърдения/ действия.

estrade

- [es'tra:d] n естрада.

estrange

- [is'treind©] v отчуждавам, отделям, отдалечавам, отблъсквам; настройвам срещу (from); we have become ~d отчуждихме се един от друг.

estrangement

- [is'treind©mъnt] n отчуждаване, охлаждане (на отношенията).

estuary

- ['estjuъri] n широко устие (на река).

et cetera

- [et'setъrъ] adv и така нататък, и прочие.

etcetera

- [et'setъrъ] adv и така нататък, и прочие.

etceteras

- [et'setъrъs] n pl добавки, притурки, дреболии, принадлежности.

etch

- [etsh] v 1. ецвам, гравирам; 2. правя офорт.

etcher

- ['etshъ] n офортист.

etching

- ['etshi¤] n 1. офорт, радирунг; 2. офортно изкуство.

eternal

- [i'tъ:nъl] а 1. вечен, безкраен; 2. прен. вечен, безкраен, нескончаем, безконечен; неизменен.

eternalize

- [i'tъ:nъlaiz] v увековечавам; обезсмъртявам.

eternity

- [i'tъ:niti] n 1. вечност; 2. задгробен живот; безсмъртие; 3. вечност, часове, много дълго време; 4. рl вечни истини.

eternize

- [i'tъ:naiz] v увековечавам; обезсмъртявам.

etesian

- [i'ti:ziъn] а ежегоден; Е. winds летни северозападни ветрове в Средиземно море.

ethane

- [e'Ґein] n хим. стан.

ether

- ['i:Ґъ] n 1. хим., физ., мед. етер; 2. поет. ефир, небе; over the ~ по радиото/ефира.

ethereal

- [i'Ґiъriъl] а 1. ефирен, въздушен; неосезаем; 2. неземен, безплътен; 3. хим. етерен.

etherealize

- [i'Ґiъriъlaiz] v 1. одухотворявам; 2. хим. превръщам в етер.

etherization

- [,i:Ґъrai'zeishn] n мед. 1. упояване с етер; 2. упоено състояние (от етер).

etherize

- ['i:Ґъraiz] v мед. упоявам с етер.

ethic

- ['eҐik] а етичен, нравствен.

ethical

- ['eҐikъl] а етичен, нравствен.

ethics

- ['eҐiks] n pl с гл. в sing етика; морални принципи, морал, нравственост (и sing).

ethiopian

- [,i:Ґi'oupiъn] I. а етиопски; II. п етиопец.

ethnic

- ['eҐnik] а етнически.

ethnical

- ['eҐnikъl] а етнически.

ethnographer

- [eҐ'nogrъfъ] n етнограф.

ethnographic

- [,eҐnъ'grAEfik] а етнографски.

ethnographical

- [,eҐnъ'grAEfikъl] а етнографски.

ethnography

- [eҐ'nogrъfi] n етнография.

ethnologic

- [,eҐnъ'lod©ik] а етнологичен.

ethnological

- [,eҐnъ'lod©ikъl] а етнологичен.

ethnologist

- [eҐ'nolъd©ist] n етнолог.

ethnology

- [еҐ'nolъd©i] n етнология.

ethos

- ['i:Ґos] n характер/дух/нрави на дадено общество, етос.

ethyl

- ['eҐil] n хим. етил.

ethylene

- ['eҐili:n] n хим. eтилен.

etiolate

- ['i:tiъleit] v 1. бот. карам (растение) да линее поради липса на светлина; 2. книж. карам да линее/повехне/посърне.

etiolation

- [,i:tiъ'leishn] n повяхване, посърване.

etiquette

- [,eti'ket] n 1. етикет, протокол, церемониал; it is not ~ to не е съобразно с протокола/етикета да, не е прилично да; 2. професионална етика.

eton

- ['i:tъn] n гр. Итън; колеж в същия град (и ~ College); ~ collar широка колосана яка; ~ jacket къс черен жакет; ~ crop късо подстригана женска коса.

etonian

- [i'touniъn] I. а итънски; на колежа в Итън; II. п ученик от колежа в Итън; Old Е. завършил колежа в Итън.

etrurian

- [i'truъriъn] I. а етруски; II. n 1. етруск; 2. етруски език.

etruscan

- [i'trлskъn] I. а етруски; II. n 1. етруск; 2. етруски език.

etui

- [e'twi:] n фр. кутийка; калъф; несесер.

etymologic

- [,etimъ'lod©ik] а етимологически.

etymological

- [,etimъ'lod©ikъl] а етимологически.

etymologist

- [,eti'molъd©ist] n етимолог.

etymologize

- [,eti'molъd©aiz] v 1. определям етимологията на; 2. занимавам се с етимология.

etymology

- [,eti'molъd©i] n етимология.

eucalypt

- [ju:kъ'lipt] n 1. бот. евкалипт; 2. евкалиптово масло (и ~ oil).

eucalyptus

- [ju:kъ'liptъs] n 1. бот. евкалипт; 2. евкалиптово масло (и ~ oil).

eucharist

- ['ju:kъrist] n цьрк. причастие.

eucharistic

- [,ju:kъ'ristik] а на/за причастие.

eucharistical

- [,ju:kъ'ristikъl] а на/за причастие.

eucher

- ['ju:kъ] n американска игра на карта. ['ju:kъ] v 1. бия някого на карти (вж. eucher); 2. разг. надхитрям.

euclidåan

- [ju:'klidiъn] а евклидов.

eudaemonic

- [ju:di'monik] а ощастливяващ.

eudaemonism

- [ju:'di:mъnizm] n евдемонизъм.

eugenic

- [ju:'d©enik] а евгеничен.

eugenics

- [ju:'d©eniks] n pl с гл. в sing евгеника.

eulogist

- ['ju:lъd©ist] n панегирист, възхвалител.

eulogistic

- [ju:lъ'd©istik] а хвалебствен.

eulogistical

- [ju:lъ'd©istikъl] а хвалебствен.

eulogize

- ['ju:lъd©aiz] v възхвалявам.

eulogy

- ['ju:lъd©i] n възхвала, хвалебствие.

eunuch

- ['ju:nъk] n евнух, скопец.

eupeptic

- [ju:'peptik] a 1. с добро храносмилане; 2. който помага на храносмилането.

euphemism

- ['ju:fimizm] n лит. евфемизъм.

euphemistic

- [ju:fi'mistik] а евфемистичен, мек, смекчен.

euphemize

- ['ju:fimaiz] v употребявам евфемизми, смекчавам изразите си.

euphonic

- [ju:'fonik] а благозвучен, евфонически.

euphonical

- [ju:'fonikъl] а благозвучен, евфонически.

euphonious

- [ju:'founiъs] a 1. euphonic(al); 2. сладък, мелодичен.

euphony

- ['ju:fъni] n благозвучие, хармония; ез. евфония.

euphorbia

- [ju'fo:biъ] n бот. млечка.

euphoria

- [ju'fo:riъ] n еуфория, радостна/приятна възбуда; (неопрадвано) оптимистично настроение.

euphoriant

- [ju'fo:riъnt] I. а приятно възбуждащ, еуфористичен; II. п наркотик, предизвикващ еуфория.

euphoric

- [ju'fo:rik] а приятно възбуден, оптимистичен.

euphuism

- ['ju:fjuizm] n лит. евфуизъм, високопарен стил.

euphuistic

- [ju:fju'istik] а лит. евфуистичен, предвзет, високопарен (за стил).

euphuistical

- [ju:fju'istikъl] а лит. евфуистичен, предвзет, високопарен (за стил).

eurasian

- [juъ're©jiъn] а евразийски.

euratom

- [juъ'rAEtъm] n пол. Евратом.

european

- [,juъrъ'pi:ъn] I. а европейски; ~ plan hotel ам. хотел, в който се заплаща само за стая без храна; II. п европеец.

europeanize

- [,juъrъ'pi:ъnaiz] v поевропейчвам, европеизирам.

eurovision

- [,juъrъ'vi©n] n Евровизия.

eurythmic

- [juъ'riҐmik] a 1. хармоничен, съразмерен; с хармонични пропорции (за сграда); 2. равен (за пулс).

eurythmics

- [juъ'riҐmiks] n pl с гл. в sing художествена гимнастика.

eustachean tube

- [ju:s'teikiъn'tju:b] n анат. евстахиева тръба.

euthanasia

- [,ju:Ґъ'neiziъ] n 1. лека/безболезнена смърт, еутаназия;2. безболезнено умъртвяване на неизлечимо болен.

evacuate

- [i'vAEkjueit] v 1. евакуирам; изпразвам (град, крепост); 2. мед. прочиствам, изпразвам (червата); 3. тех. изхвърлям (газове); изсмуквам, изпомпвам; 4. ам. евакуирам се, изтеглям се.

evacuation

- [i,vAEkju'eishn] n 1. евакуиране, евакуация; опразване; изтегляне; 2. физиол. прочистване, изпразване (на червата и пр.); 3. рl изпражнения, екскременти.

evacuee

- [i,vAEkju'i:] n евакуиран.

evade

- [i'veid] v 1. избягвам, отбягвам от, изплъзвам се от (преследване, удар и пр.); 2. заобикалям (вьпрос, закон); 3. занемарявам, не изпълнявам (задьлжения); to ~ paying a tax не си плащам данъка; 4. не се поддавам на; feeling that ~s definition неопределимо чувство, чувство, което не се поддава на определение.

evaluate

- [i'vAEljueit] v 1. оценявам; 2. мат. изчислявам, изразявам с числа.

evaluation

- [i,vAElju'eishn] n оцеляване; оценка; изчисление.

evanesce

- [,evъ'nes] v изчезвам, изгубвам се.

evanescence

- [,evъ'nesns] n 1. изчезване, изгубване; 2. преходност, мимолетност, краткотрайност.

evanescent

- [,evъ'nesnt] a 1. мимолетен, краткотраен, преходен; 2. безкрайно малък, приближаващ се към нулата.

evangel

- [i'vAEnd©ъl] n рел. обик. Е. Евангелие (и прен.).

evangelical

- [,i:vAEn'd©elikъl] I. a 1. евангелски; 2. евангелистки; II. n евангелист.

evangelist

- [i'vAEnd©ъlist] n 1. евангелист; 2. мисионер; странствуващ проповедник.

evangelize

- [i'vAEnd©ъlaiz] v 1. проповядвам Евангелието; 2. покръствам, похристиянчвам.

evaporate

- [i'vAEpъreit] v 1. изпарявам (се), сгъстявам (се), кондензирам; 2. прен. изпарявам се, изчезвам.

evaporation

- [i,vAEpъ'reishn] n 1. изпаряване, изпарение; парообразуване; 2. сгъстяване, кондензиране; 3. прен. изпаряване, изчезване.

evaporative

- [i'vAEpъrъtiv] а изпарителен; сгъстителен.

evaporator

- [i'vAEpъreitъ] n 1. тех. изпарител; 2. сушилня (за плодове и пр.).

evasion

- [i'vei©n] n избягване, отбягване; извъртане, усукване.

evasive

- [i'veisiv] а 1. уклончив; 2. неуловим; мимолетен.

eve

- [i:v] n 1. навечерие; on the ~ в навечерието; Christmas ~ Бъдни вечер; New Year's ~ вечерта срещу Нова година; 2. поет. вечер; at ~ вечерно време.

even

- [i:vъn] а 1. равен, гладък; заравнен, изравнен; плосък; to make ~ with the ground изравнявам със земята; 2. еднакъв; равен; еднообразен; ~ match равен мач, мач с равен резултат; to get ~ with разг. прен. оправям си сметките с; разплащам се с; to be ~ with квит съм с; to break ~ разг. завършвам без загуба/печалба; on an ~ keel мор., ав. без клатушкане, спокойно, гладко, плавно (и прен.); 3. ритмичен, равномерен; 4. непроменлив, уравновесен, спокоен; 5. справедлив; безпристрастен; ~ bargain честна/почтена сделка; 6. четен (за число); odd or ~? тек или чифт? [i:vъn] adv 1. равно; еднакво; 2. даже, дори; ~ if/though дори и да, макар и да, въпреки че; независимо от това, че; ~ now/then дори и сега/тогава; ~ so даже и така да е, въпреки това, дори и при тези обстоятелства; ~ now точно в този момент; ~ as точно когато/както, в момента, когато. [i:vъn] v и ~ up 1. изравнявам, оглаждам (повьрхност); 2. изравнявам (се); поставям/излизам наравно с; изравнявам (сметка). [i:vъn] eve 2.

even-handed

- ['i:vъn'hAEndid] а справедлив, безпристрастен.

even-minded

- ['i:vъn'maindid] а уравновесен, спокоен.

even-tempered

- ['i:vъn'tempъd] а спокоен, уравновесен.

evenfall

- ['i:vъnfo:l] n поет. здрачаване, свечеряване.

evening

- ['i:vъni¤] n изравняване, заравняване; нивелиране. ['i:vni¤] n 1. вечер; in the ~ вечер(но време); last/yesterday ~ снощи; good ~! добър вечер! (при сбогуване) довиждане! всичко хубаво! 2. вечеринка; вечер, вечерно забавление; musical ~ музикална вечер, вечерен концерт; 3. attr вечерен; ~ star вечерница; ~ meal вечеря; ~ prayer вечерня, вечерна молитва.

evenings

- ['i:vningz] adv ам. вечер(но време).

evensong

- ['i:vъnso¤] n вечерня.

event

- [i'vent] n 1. случай; случка, събитие; quite an ~ цяло/истинско/същинско събитие; at all ~s, in any ~ във всеки случай, така или иначе; in the ~ of his coming/aм. that he come в случай че/ако дойде; in either ~ и в единия, и в другия случай, така или иначе; the natural/normal/usual course of ~s естественият ход на събитията/нещата; 2. изход, резултат; in the ~ 1) на действие, на практика; 2) найпосле, накрая; 3. сп. номер (при сьстезание); table of ~s програма; athletic ~s атлетически състезания; 4. физ. единично извършване (на процес).

eventful

- [i'ventful] а пълен със събития, динамичен (за живот и пр.); паметен, пълен с преживявания, съдбовен; забележителен.

eventide

- ['i:vъntaid] n поет. вечер(но време), здрач; ~ home старчески дом.

eventless

- [i'ventlis] а беден на събития/преживявания, обикновен, сив (за живот и пр.).

eventual

- [i'ventjuъl] а 1. възможен, евентуален, който може да се случи; 2. краен, окончателен.

eventuality

- [i,ventju'AEliti] n възможност, евентуалност.

eventually

- [i'ventjuъli] adv 1. накрая, в края на краищата; рано или късно; 2. евентуално.

eventuate

- [i'ventjueit] v 1. завършвам (in с); to ~ well/ ill завършвам добре/зле; давам/имам добър/лош резултат; 2. осъществявам се, реализирам се; ставам, случвам се; произлизам; следвам.

ever

- ['evъ] adv 1. обик. вьв вьпр. и отр. изр. някога, когато и да е; have you ~ seen? виждал ли си някога? the best friend that ~ was най-добрият приятел; I seldom if ~ watch TV много рядко гледам телевизия, ако изобщо гледам; now if ~ сега или никога; сега му е времето; he is a liar if ~ there was one друг лъжец като него няма; hardly/scarcely ~ почти никога; ~ and anon/again ост. от време на време, you'll find me ~ at your service винаги съм на услугите ви; 2. ост. сега главно в изрази винаги, всякога; постоянно, непрекъснато; yours ~, ~ yours искрено ваш (накрая на писмо); ~ since откато, откогато; ~ since/after оттогава (насам); for ~ (and ~), ост. for ~ and a day вечно, во веки веков; 3. в изрази за сравнение с as...as: as soon as ~ you can колкото можеш по-скоро; 4. при вьпроси - за усилване: where ~ can I have put it? къде ли може да съм го сложил? къде ли пък съм го сложил? how ~ did you manage it? как успя (за бога)? why ~ not? защо пък не? ~ so 1) разг. много, много; извънредно много; thank you ~ so much/ вулг. ~ so много, много ти благодаря; it is ~ so easy толкова е лесно; he is ~ such a nice man много/ужасно е симпатичен; 2) колкото и да; be it ~ so late колкото и да е късно; did you ~? нима? хайде де? is he ~ conceited! ама че е надут!

everglade

- ['evъgleid] n ам. блатиста местност, обрасла на места с трева.

evergreen

- ['evъgri:n] I. а вечнозелен; II. п вечнозелено растение.

everlasting

- [evъ'la:sti¤] а 1. вечен; безкраен, безспирен; непрекъснат, нескончаем; 2. неувяхващ (за цвете и прен.). [evъ'la:sti¤] n 1. разг. вечност; for ~ завинаги, вечно; непрекъснато; from ~ от памтивека; 2. бот. неувехка, имортела; 3. вид здрав вълнен плат; 4. the Е. бог.

every

- ['evri] pron всеки; ~ other/second всеки втори, през; ~ other day през ден; ~ three days през два дни, всеки трети ден; ~ now and then/and again, ~ once in a while, ~ so often от време на време, понякога; ~ bit/whit разг. във всяко отношение, напълно, съвършено; най-малко поне; she is ~ bit of fifty тя има поне/най-малко петдесет години, he is ~ bit as old as I той е поне толкова стар, колкото мен; ~ here and there тук-там; ~ which way ам. разг. от/на всички страни, навсякъде; ~ last sl. всeки/ всички без изключение; ~ mother's son, ~ man Jack of them разг. всички до един; I have ~ reason/there is ~ reason to believe him имам пълно основание да му вярвам.

everybody

- ['evribodi] pron всеки (човек); всички.

everyday

- ['evridei] а 1. всекидневен, ежедневен; 2. обикновен, общ; делничен (за дрехи и пр.); разговорен, говорим (за език); банален; words in ~ use най-употребявани думи.

everyone

- ['evriwлn] everybody.

everything

- ['evriҐi¤] pron всичко; ~ comes to him who waits с търпение всичко се постига.

everyway

- ['evriwei] adv във всяко отношение.

everywhere

- ['evriweъ] adv (на)всякъде, където и да.

evict

- [i'vikt] v 1. изгонвам, изваждам (квартирант) (from); 2. юр. отнемам, конфискувам (по сьдебен ред) (of, from).

evictee

- [ivik'ti:] n лице, изгонено от квартира.

eviction

- [i'vikshn] n 1. изгонване; изваждане (от квартира); 2. юр. отнемане на имущество (по сьдебен ред).

evidence

- ['evidъns] n само sing 1. данни, факти, доказателство, доказателства (of, for); юр. свидетелски показания; piece of ~ юр. доказателство, улика; to call in ~ призовавам за свидетел; to bear/give ~ давам показания, свидетелствувам; the ship bore ~ of the severity of the storm състоянието на кораба показваше колко силна е била бурята; to take s.o.'s ~ изслушвам/снемам нечии показания; 2. очевидност; to be in ~ налице съм; to be very much in ~ изпъквам, правя впечатление, хвърлям се в очи; he was nowhere in ~ никъде го нямаше, никъде не се виждаше; 3. юр. свидетел; to turn King's/Queen's/ ам. State ~ свидетелствувам срещу/предавам съучастниците си. ['evidъns] v доказвам; показвам, служа за доказателство.

evidential

- [evi'denshъl] а 1. основан на доказателства/показания; 2. доказателствен; убедителен.

evidentiary

- [evi'denshъri] а 1. основан на доказателства/показания; 2. доказателствен; убедителен.

evil

- ['i:vl] а 1. лош, зъл; the Е. оnе нечестивият, caтаната; the ~ eye лошо око, способност за урочасване; 2. вреден, пагубен, лош; to get into ~ ways тръгвам no лош път; to fall on ~ days изпадам в нещастие/беда. ['i:vl] n зло, злина; social ~ обществено зло; to speak ~ of злословя по адрес на; the lesser of two ~s по-малката от две злини.

evil-doer

- ['i:vl,du:ъ] n 1. престъпник, злодей; 2. грешник.

evil-minded

- ['i:vl'maindid] а зъл, злобен; злонамерен.

evilly

- ['i:vъli] adv лошо, зле; със злоба.

evince

- [i'vins] v доказвам; показвам, проявявам (качества, чувства).

eviscerate

- [i'visъreit] v 1. изкормвам, изтърбушвам; 2. прен. изпразвам/лишавам от съдържание.

evocation

- [,i:vou'keishn] n 1. извикване (на дух); 2. събуждане, пресъздаване (на настроение и пр.).

evocative

- [i'voukъtiv] а 1. събуждащ, пораждащ (спомени, чувства); емоционално наситен; 2. напомнящ (of за).

evoke

- [i'vouk] v 1. извиквам (дух); 2. будя, пробуждам, събуждам, пораждам, възбуждам; пресъздавам (спомени, вьзхищение и пр.).

evolution

- [,i:vъ'lu:shn] n 1. развитие, развой; еволюция (и биол.); ~ of events ход/развой на събитията; 2. мат. извличане на корен от подкоренна величина; 3. воен., мор. маневра; престрояване; придвижване; 4. физ., хим. отделяне, излъчване, изпускане; 5. тех. обик. рl оборот (на машина).

evolutional

- [,i:vъ'lu:shъnъl] а еволюционен.

evolutionary

- [,i:vъ'lu:shъnъri] а еволюционен.

evolutionism

- [,i:vъ'lu:shъnizm] n еволюционна теория.

evolve

- [i'volv] v 1. развивам (се); разгръщам (се), произхождам, произтичам (from); 2. измислям, създавам (план и пр.); 3. физ., хим. отделям, излъчвам, изпускам (топлина и пр.).

evulsion

- [i'vлlshn] n изкореняване; мед. екстракция, изваждане, изтръгване (на тумор, зьб).

ewe

- [ju:] n (обагнена) овца; my ~ lamb прен. агьнцето ми, съкровището ми.

ewer

- ['ju:ъ] n кана.

ex

- [eks] n буквата х. [eks] prep 1. тьрг. без (право на); 2. от; ~ officio служебно; ~ ship тьрг. франкo разтоварване от кораба. [eks] а бивш; остарял, излязъл от модата. [eks] n разг. бивш съпруг/съпруга.

ex cathedra

- [ekskъ'Ґi:drъ] лат. I. adv авторитетно, с тежест; II. а авторитетен; окончателен, безапелационен.

ex oflicio

- ['ekso'fishiou] adv лит. служебно, по задължение/длъжност, д'офис.

ex parte

- [eks'pa:ti] adv лат. едностранчиво, пристрастно.

ex post factor

- [ekspoust'fAEktou] а лат. юр. с обратна сила (за закон).

ex-libris

- [eks'laibris] n лат. екс либрис (етикет в книга с името на притежателя).

ex-president

- ['eks'prezidъnt] n бивщ президент/председател.

ex-serviceman

- [eks'sъ:vismъn] n (pl -men), бивш военен; ветеран.

exacerbate

- [eks'AEsъbeit] v 1. изострям, усилвам, разгарям; влошавам, отежнявам; 2. дразня, раздразвам; ожесточавам; огорчавам.

exact

- [ig'zAEkt] а 1. точен; прецизен, акуратен; 2. методичен, изискан, строг, взискателен. [ig'zAEkt] v изисквам; настоявам за, искам настоятелно (from, of от).

exacting

- [ig'zAEkti¤] a 1. взискателен, строг; придирчив; 2. напрегнат, изискващ внимание (за работа); уморителен, изтощителен.

exaction

- [ig'zAEkshn] n 1. изискване; бреме, товар; 2. принудително сьбиране; изнудване; пари, взети чрез изнудване.

exactitude

- [ig'zAEktitju:d] n точност; прецизност; акуратност.

exactly

- [ig'zAEktli] adv точно; именно (така); not ~ разг., често upoн. съвсем не, тъкмо напротив.

exactness

- [ig'zAEktnis] exactitude.

exactor

- [ig'zAEktъ] n 1. човек, който събира/иска; ищец; 2. изнудвач.

exaggerate

- [ig'zAEd©ъreit] v 1. преувеличавам; 2. излишно подчертавам, шаржирам; 3. влошавам, засилвам; 4. мед. агравирам.

exaggerated

- [ig'zAEd©ъreitid] а 1. преувеличен, прекомерен; 2. ненормално увеличен/разширен.

exaggeration

- [ig,zAEd©ъ'reishn] n 1. преувеличаване, преувеличение; 2. мед. агравация.

exaggerative

- [ig'zAEd©ъrъtiv] а преувеличаващ; без чувство за мярка.

exalt

- [ig'zo:lt] v 1. въздигам, издигам; 2. величая, възхвалявам, възвеличавам; 3. усилвам, подсилвам (ефект и пр.).

exaltation

- [,egzo:l'teishn] n 1. възхвала, възвеличаване; 2. възторг, екзалтация; възбуда.

exalted

- [ig'zo:ltid] а 1. високопоставен; издигнат; благороден; 2. възвишен (за стил и пр.), приповдигнат; 3. екзалтиран, въодушевен.

exam

- [ig'zAEm] examination 2.

examination

- [ig,zAEmi'neishn] n 1. изследване, проучване; изучаване; анкетиране, анкета; преглед, преглеждане; 2. изпит; класна работа; изпитване; to go in/ go up/sit/enter for an ~ явявам се на изпит; 3. юр., воен. следствие, дознание; разпит.

examination-paper

- [igzAEmi'neishъn,peipъ] n 1. изпитна работа; 2. (лист с) изпитни задачи/теми, конспект.

examinational

- [ig'zAEmi'neishъnъl] и изпитен.

examinatorial

- [ig,zAEminъ'to:riъl] и изпитен.

examine

- [ig'zAEmin] v 1. проучвам, изследвам; преглеждам/разглеждам (внимателно); мед. преглеждам; to have o.'s teeth/eyes, etc. ~d преглеждам си зъбите/ очите и пр.; she needs to have her head ~d разг. тя не e с всичкия си/ не е добре; 2. изпитвам, подлагам на изпит; 3. юр. разпитвам; разследвам, правя следствие/дознание.

examinee

- [ig,zAEmi'ni:] n лице, което се явява на изпит.

examiner

- [ig'zAEminъ] n 1. екзаминатор, член на изпитна комисия; 2. ам. ревизор, контрольор.

example

- [ig'za:mpl] n 1. пример; образец; модел; by way of ~, for ~ например; beyond/without ~ безпрецедентен, безпримерен; to set a good ~ давам добър пример; to take ~ from s.o. вземам пример от някого; 2. назидание, поука, урок; to make an ~ of s.o. наказвам някого за назидание (на другите); let this be an ~ to you нека това да ти бъде урок, нека това да ти послужи за урок. [ig'za:mpl] v служа за пример; давам като пример.

exarch

- ['eksa:k] n 1. цьрк. екзарх; 2. ист. управител на провинция.

exarchate

- ['eksa:keit] n екзархат; екзархийска власт.

exasperate

- [ig'za:spъreit] v 1. раздразням, разгневявам, вбесявам, изкарвам от търпение; 2. усилвам, увеличавам, изострям (болка и пр.).

exasperating

- [ig'za:spъreiti¤] а дразнещ, вбесяващ; мъчителен.

exasperation

- [ig,za:spъ'reishn] n 1. раздразнение, вбесяване; гняв; 2. влошаване; изостряне.

excavate

- ['ekskъveit] v копая, дълбая, разкопавам; правя разкопки; изкопавам; изривам (с машина).

excavation

- [,ekskъ'veishn] n 1. изкопаване; 2. археол. разкопки; 3. яма, трап, изкоп; изкопи, землени работи; 4. кариера, открити минни работи.

excavator

- ['ekskъveitъ] n 1. тех. екскаватор, багер, земекопна машина; драга; 2. копач, изкопчия.

exceed

- [ik'si:d] v 1. превишавам, надминавам, надвишавам, надхвърлям; to ~ the speed limit авт. карам с непозволена скорост; 2. превъзхождам, надминавам (in в, по, by с).

exceeding

- [ik'si:di¤] а 1. превъзхождащ, надминаващ; 2. много голям, грамаден, огромен, необичаен.

exceedingly

- [ik'si:di¤li] adv крайно много, извънредно (много), прекомерно.

excel

- [ik'sel] v (-ll-) отличен съм, превъзхождам другите (in, at в), надминавам; блестя, изпъквам (as като).

excellence

- ['eksъlъns] n 1. отлични постижения; превъзходство; 2. добродетел, добра/положителна черта, достоинство.

excellency

- ['eksъlъnsi] n превъзходителство (титла).

excellent

- ['eksъlъnt] а отличен, превъзходен; прекрасен, чудесен.

excelsior

- [ek'selsio:] int лат. (все) по-нагоре! [ek'selsio:] n фин талаш (за опаковка).

except

- [ik'sept] v 1. изключвам; present company always ~ed с изключение на присьствуващите лица, присъствуващите се изключват; 2. възразявам (to, against); отхвърлям, не признавам; правя отвод (to). [ik'sept] prep освен, с изключение на; ~ for the ending освен края, ако не беше краят, като изключим края. [ik'sept] cj ост., книж. освен ако, ако не.

excepting

- [ik'septi¤] except.

exception

- [ik'sepshn] n 1. изключение; 2. възражение; противопоставяне; юр. отвод; to take ~ to възразявам срещу; оскърбявам се от; beyond ~ неуязвим.

exceptionable

- [ik'sepshъnъbl] а срещу който може да се възрази; осъдителен.

exceptional

- [ik'sepshъnъl] а изключителен, необикновен.

excerpt

- ['eksъ:pt] n 1. откъс(лек), извадка, извлечение; 2. печ. отделен отпечатък. [ek'sъ:pt] v правя извадка, изваждам, извличам; цитирам.

excerption

- [ek'sъ:pshn] n 1. откьс(лек), извадка; 2. изваждане, извличане.

excess

- [ik'ses] n 1. излишък, по-голям размер/количество; връхнина; мат. разлика; in ~ of свръх, повече от; ~ of enthusiasm прекомерен ентусиазъм; ~ of imports over exports превес на вноса над износа; 2. често pl невъздържаност, прекаляване, прекаленост; ексцес; жестокост; зверство; to ~ прекалено, прекомерно; to carry o.'s grief, etc. to ~ отдавам се прскомерно на скръбта си и пр.; 3. attr ['ekses] свръх, над нормата; допълнителен; ~ luggage багаж над определената норма (при пьтуване); ~ profits свръхпечалби; ~ fare жп. допълнителна такса.

excessive

- [ik'sesiv] а прекален, прекомерен.

exchange

- [iks'tsheind©] v обменям (опит, пари и пр.); разменям, сменям, заменям (for); to ~ glances разменяме си погледи, споглеждаме се; to ~ words with s.o. карам се/спречквам се с някого. [iks'tsheind©] n 1. смяна, размяна, замяна; обмяна, обмен; in ~ for в замяна на; вместо; ~ of shots престрелка; 2. валутна обмяна; rate of ~ курс (на валута); ~ office бюро за обмяна на валута; 3. полица (и bill of ~ ); менителница, запис на заповед; 4. борса; stock ~ фондова борса; labour ~ трудова борса; on ~ на борсата; 5. тех. телефонна станция; комутатор; ~, please! моля, централа! 6. attr на разменни начала; ~ student/professor студент/професор на разменни начала.

exchangeable

- [iks'tsheind©ъbl] а 1. заменяем, сменяем; 2. годен за размяна/обмяна; ~ value менителна стойност.

exchangee

- [,ekstshei'd©i:] и студент/професор и пр. на разменни начала.

exchequer

- [iks'tshekъ] 1. хазна, каса; 2. Е. Министерство на финансите (в Англия); ~ bill съкровищен бон; краткосрочна лихвоносна облигация от държавен заем.

excisable

- [ek'saizъbl] а облагаем.

excise

- ['eksaiz] n акциз (и ~ duty). ['eksaiz] v вземам акциз от, налагам акциз на. [ek'saiz] v изрязвам, отрязвам.

exciseman

- ['eksaizmъn] n (pl -men) акцизен агент.

excision

- [ek'si©n] n изрязване, отрязване.

excitability

- [ik,saitъ'biliti] n възбудимост, раздразнителност.

excitable

- [ik'saitъbl] а възбудим, раздразнителен.

excitant

- [ik'saitъnt] I. а възбуждащ, възбудителен; II. n възбуждащо средство.

excitation

- [,eksi'teishn] n 1. възбуждение, възбуда (и мед.); 2. възбуждане; 3. ел. възбуждане, намагнетизирване.

excitative

- [ek'saitъtiv] а възбудителен, стимулиращ.

excitatory

- [ek'saitъtъri] а възбудителен, стимулиращ.

excite

- [ik'sait] v 1. възбуждам; вълнувам; 2. подбуждам, подтиквам; стимулирам; 3. ел. възбуждам; намагнетизирам; физ. карам да излъчва, стимулирам (атом).

excited

- [ik'saitid] а възбуден (и ел., мед); раздразнен, нервиран; напрегнат; to get ~ вълнувам се; ядосвам се, нервирам се; it's nothing to get ~ about разг. не e голяма работа, не е кой знае какво.

excitement

- [ik'saitmъnt] n възбуждане; възбуда, вълнение; силни усещания; what's all the ~ about? какво има/става?

exciting

- [ik'saiti¤] а вълнуващ; възбудителен; завладяващ; интересен; увлекателен.

exclaim

- [iks'kleim] v възкликвам, извиквам.

exclamation

- [,eksklъ'meishn] n възклицание; удивление; ~ mark/ ам. point удивителен знак, удивителна.

exclamatory

- [iks'klAEmъtъri] а възклицателен; удивителен.

exclude

- [iks'klu:d] v изключвам (from); не допускам, отхвърлям, изключвам; excluding с изключение на, като изключим/се изключи.

exclusion

- [iks'klu:©n] n изключване; изключение; to the ~ of изключвайки.

exclusive

- [iks'klu:siv] a 1. изключителен; особен, специален (за права и пр,); ~ story репортаж само за даден вестник; ~ interview интервю само за един репортер; 2. единствен (за занимание, интерес); 3. недостъпен, затворен (зa човек, особ. за по-нискостоящи); с ограничен достьп (за клуб и пр.); избран, подбран (за общество, кръгове); само за подбрани хора; 4. със специални/скъпи стоки, за специална клиентела (за магазин); много скъп, рядък, необикновен (за стоки, дрехи); 5. ~ of освен, като не се смята; mutually ~ взаимно изключващи се. [iks'klu:siv] n ам. 1. журн. дописка/интервю специално за даден вестник; 2. изключително право.

exclusiveness

- [iks'klu:sivnis] n 1. недостъпност; 2. изключителност.

excogitate

- [eks'kod©iteit] v измислям, съчинявам (често upoн.); измъдрям; откривам.

excommunicate

- [,ekskъ'mjunikeit] v отлъчвам от църквата.

excoriate

- [eks'ko:rieit] v 1. одирам (кожа); обелвам, олющвам; 2. разг. критикувам безпощадно, съдирам.

excrement

- ['ekskrimъnt] n изпражнения, екскременти.

excrescence

- [iks'kresns] n израстък (и прен.); нарастьк; буца.

excrescent

- [iks'kresnt] а 1. образуващ/предизвикваш нарастъци; нарастващ; 2. прен. излишен; 3. фон. прибавен без граматично/историческо оправдание, епентетичен.

excreta

- [eks'kri:tъ] n pl физиол. екскрети.

excrete

- [eks'kri:t] v физиол. отделям, изхвърлям.

excretion

- [eks'kri:shn] n физиол. отделяне, изхвърляне, екскрет.

excretive

- [eks'kri:tiv] a 1. предизвикващ отделяне/изхвърляне; 2. анат. отделителен.

excretory

- [eks'kri:tъri] а анат. отделителен.

excruciate

- [iks'kru:shieit] v мъча, измъчвам, тормозя.

excruciating

- [iks'kru:shieiti¤] a 1. остър, мъчителен; 2. разг. шег. ужасно смешен.

exculpate

- ['ekskлlpeit] v оправдавам; реабилитирам; to ~ s.o. from a charge оттеглям обвинението си срещу някого.

excursion

- [iks'kъ:©n] n 1. екскурзия; излет; 2. група туристи/излетници; 3. отклонение, отстъпление, екскурс; 4. тех. отклонение (от среднo положение и пр.); 5. астр. отклоняване на планета от еклиптиката; 6. attr туристически; увеселителен.

excursionist

- [iks'kъ:©ъnist] n екскурзиант, турист, излетник.

excursive

- [eks'kъ:siv] а 1. блуждаещ, отклоняващ се; склонен към отклонение (за мисьл, стил); 2. несистемен, непоследователен; произволен; ~ reading безразборно четене.

excursus

- [eks'kъ:sъs] n 1. отклонение, отстъпление, екскурс; 2. допълнително изложение.

excusable

- [iks'kju:zъbl] a извиним, простим.

excusatory

- [iks'kju:zъtъri] a извинителен, оправдателен.

excuse

- [iks'kju:z] v 1. извинявам, прощавам; оправдавам; ~ my coming late извинете, че закъснях; 2. освобождавам (от задължение, данъци, присъствие и пр.) (и с from); to ~ s.o. a fine опрощавам някому глоба; your attendance today is ~d днес можете да не присъствате; to ~ o.s. искам разрешение да си отида; извинявам се, че си отивам. [iks'kju:s] n 1. извинение, оправдание; 2. предлог, причина, претекст; to make/offer ~s оправдавам се, търся начин да се измъкна; by way of ~ за да се оправдая; 3. нещо непълноценно/неудачно; poor ~ for a film много слаб филм.

exeat

- ['eksiut] n разрешение за отпуск (от колеж и пр.).

execrable

- ['eksikrъbl] v 1. отвратителен, долен, презрян; 2. разг. ужасен, отвратителен.

execrate

- ['eksikreit] v 1. ненавиждам, презирам, отвращавам се от; 2. кълна, проклинам.

execration

- [,eksi'kreishn] n 1. ненавист, презрение, отвращение; to hold in ~ презирам; to hold s.o. up to public ~ излагам на публично порицание; 2. проклятие, клетва; 3. предмет/обект на извръщение.

executant

- [ig'zekjutъnt] n изпълнител; извършител.

execute

- ['eksikju:t] v 1. изпълнявам, извършвам; 2. изпълнявам, пресъздавам (музикално/художествено произведение); 3. прилагам (закон); 4. юр. регламентирам, оформям (завещание и пр.); 5. екзекутирам.

executer

- ['eksikju:tъ] n изпълнител.

execution

- [,eksi'kju:shn] n 1. изпълнение, изпълневане, извършване; to put/carry into ~ изпълнявам, осъществявам; 2. претворяване, изпълнение (на муз. и пр. произведение); 3. екзекуция, изпълнение на смъртна присъда; 4. юр. оформяне (на документ); уреждане, регламентиране; изпълнение(на съдебно решение); writ of ~ изпълнителен лист; to do ~ имам разрушителен ефект, нанасям големи щети (за оръдие и пр.).

executioner

- [,eksi'kju:sh ъnъ] n палач, изпълнител на смъртни присъди.

executive

- [ig'zekjutiv] 1. a изпълнител, административен; ~ committee изпълнителен комитет, ам. административен съвет; ~ officer воен. помощнок-командир; ~ mansion ам. Белият дом; резиденция на губернатор на щат; ~ session ам. тайно заседание; II. n 1. изпълнителна власт; изпълнителен орган; Chief E. президентът на САЩ, губернатор на щат; general ~ главен директор; началник (на учреждение и пр.); 2. Опитен администратор.

executor

- [ig'zekjutъ] n изпълнител (и юр.- на завещание).

executorial

- [ig,zekju'to:riъl] а изпълнителен; изпълнителски.

executrix

- [ig'zekjutriks] (pl -trices [-trisi:z]) ж. р. от executor.

exegesis

- [,eksi'd©i:sis] n тълкуване, обяснение (особ. За Библията).

exemplar

- [ig'zemplъ] n 1. образец, пример; 2. тип, вид; оригинал, прототип; 3. екземпляр, копие.

exemplary

- [ig'zemplъri] а 1. образцов, примерен; 2. назидателен, за пример/урок; 3. илюстриране; типичен.

exemplification

- [ig,zemplifi'keishn] n 1. поясняване с примери, илюстриране; in ~ of като илюстрация на; 2. юр. заверка на копие.

exemplify

- [ig'zemplifai] v 1. служа като пример за, илюстрирам; 2. Служа си с примери, илюстрирам; 3. юр. снемам и заверявам (копие).

exempt

- [ig'zempt] v освобождавам (от задължение) (from). [ig'zempt] а освободен, свободен (from).

exercise

- ['eksъsaiz] n 1. упражнение, занимание; упражняване; изпълняване; изпълнение; in the ~ of o.'s duty при изпълнение на дълга си; to take ~ правя разходки, движа се; спортувам; ~ yard двор (на затвор и пр.); 2. обучение, упражнение, тренировка; класно/домашно упражнение; ~s for the piano, fivefinger ~s клавирни етюди; (tactical) ~s воен. учение; 3. проявление, проява, проявяване; ~ of judgment самостоятелна преценка; ~ of patience (проява на) търпение; 4. рел. обред, ритуал; 5. pl ам. тържество, церемония (при някакъв случай); graduation ~s годишен акт; opening ~s тържество при откриване, тържествено откриване (на конгрес и пр.). ['eksъsaiz] v 1. упражнявам (се), занимавам (се), тренирам; 2. обучавам, школувам (глас); 3. воен. провеждам учение, обучавам (се); 4. изпълнявам (функции); проявявам (способности, воля и пр.); упражнявам (авторитет, власт и пр.); използвам, ползвам се от (права и пр.); 5. обик. pass безпокоя, тревожа; to be ~d about безпокоя се за.

exert

- [ig'zъ:t] v напрягам (сили); упражнявам (влияние, натиск); проявявам (интелигентност и пр.); влагам; to ~ o.s. старая се (много), залягам, напрягам сили.

exertion

- [ig'zъ:shn] n напрягане, напъване; усилие, напрежение; ~ of authority налагане на авторитет.

exes

- ['eksiz] n pl разг. съкр. от expenses.

exeunt

- ['eksiлnt] v лит. театр. излизат (ремарка).

exfoliate

- [eks'foulieit] v 1. беля (се), лющя (се), обелвам (се); падам на слоеве/люспи; 2. разлиствам се; развивам се (за пъпки).

exhalation

- [,ekshъ'leishn] n 1. издишване; дихание, дъх; 2. пара, изпарение; мъгла.

exhale

- [eks'heil] v 1. изишвам; изпускам; прен. излъчвам; 2. отделям (пара и пр.); изпарявам (се).

exhaust

- [ig'zo:st] v 1. изчерпвам, извличам, изсмуквам, изтеглям; изпразвам; изпомпвам; 2. изпускам (пара и пр.); 3. изтощавам (и почва); 4. изразходвам; изчерпвам (тема и пр.). [ig'zo:st] n тех. 1. ауспух, изпускателна тръба; 2. отходни газове, отработена пара.

exhaust-pipe

- [ig'zo:stpaip] exhaust

exhausted

- [ig'zo:stid] а 1. изморен; изтощен (и за почва); 2. изчерпан (за тема, търпение и пр.).

exhausting

- [ig'zo:sti¤] а изтощителен, уморителен.

exhaustion

- [ig'zo:stshъn] n 1. изтегляне, изсмукване, изпомпване; тех. изпускане; 2. изтощение, преумора, изнемогване.

exhaustive

- [ig'zo:stiv] а 1. изтощителен; 2. изчерпателен, пълен, задълбочен.

exhibit

- [ig'zibit] v 1. показвам; проявявам (качества); 2. излагам, показвам, представям (картини.); to ~ a charge юр. оправям обвинение. [ig'zibit] 1. експонат, изложен предмет; мостра; 2. pl рекламни снимки, фотоси (на филм); 3. юр. документ; веществено доказателство (представено в съда).

exhibition

- [,eksi'bishn] n 1. показване; показ; проявление, проява; to make an ~ of o.s. излагам се, ставам за мях; ~ of documents юр. представяне на документи (в сьда), 2. изложба, изложение; 3. стипендия.

exhibitioner

- [,eksi'bishъnъ] n стипендиант.

exhibitionism

- [,eksi'bishъnizъm] n 1. мед. ексхибиционизъм; 2. склонност към самоизтъкване.

exhibitor

- [ig'zibitъ] n изложител; участник в изложба/ изложение.

exhilirate

- [ig'zilъreit] v обик. pass ободрявам, освежавам; развеселявам; оживявам; въодушевявам; стимулирам.

exhiliration

- [ig,zilъ'reishn] n 1. ободряване; развеселяване; 2. веселие, бодрост; оживеност.

exhilirative

- [ig'zilъrъtiv] а ободрителен, освежителен; развеселяващ.

exhort

- [ig'zo:t] v 1. увещавам, убеждавам; 2. съветвам, поучавам; 3. призовавам.

exhortation

- [,egzo:'teishn] n 1. увещаване, убеждаване; 2. съвет; проповед; 3. призив.

exhortative

- [ig'zo:tъtiv] а увещателен; поучителен, нравоучителен.

exhumation

- [,ekshju:'meishn] n изравяне (на труп), ексхумация.

exhume

- [eks'hju:m] v 1. изравям (труп); 2. прен. изкарвам/изваждам наяве.

exigence

- ['eksid©ъns] n наложителност, крайна необходимост, неотложна/крайна нужда; to meet the exigensies of a difficult period отговарям на нуждите на един труден период.

exigency

- ['eksid©ъnsi] n наложителност, крайна необходимост, неотложна/крайна нужда; to meet the exigensies of a difficult period отговарям на нуждите на един труден период.

exigent

- ['eksid©ъnt] а 1. неотложен, належащ; който не търпи отлагане; 2. взискателен, придирчив.

exigible

- ['eksid©ъbl] а книж. изискуем (from, against от).

exiguity

- [,eksi'gjuiti] n оскъдност; незначителност.

exiguous

- [eg'zigjuъs] а оскъден, недостатъчен, незначителен, нищожен.

exile

- ['eksail] n 1. изгнание, заточение; 2. изгнаник, заточеник. ['eksail] v заточавам, изпращам на заточение/в изгнание, осъждам на изгнание.

exist

- [ig'zist] v 1. съществувам; 2. намирам се, срещам се.

existence

- [ig'zistъns] n съществуване; съществувание; наличие; to be in ~ съществувам; to call into ~ създавам; извиквам за живот; to come into ~ възниквам, появявам се; раждам се; in ~ наличен, съществуващ (в природата).

existent

- [ig'zistъnt] а 1. съществуващ, наличен; 2. сегашен, настоящ.

existentionalism

- [,egzistenshъnъlizm] n фил., лит. екзистенциализъм.

exit

- ['eksit] n 1. излизане; to make o.'s ~ излизам; напускам сцената; умирам, отивам си; 2. изход; ~ visa изходна виза; 3. смърт. ['eksit] v 1. театр. излиза (ремарка); 2. излизам; умирам, отивам си; 3. карти оставям на противника си да играе.

exocrine

- ['eksoukrain] а физиол. екзокринен, с външна секреция.

exodus

- ['eksъdъs] n 1. масово заминаване/излизане/изселване; библ. излизането на евреите от Египет; 2. рел. Е. Изход, Екзод (втората книга на Стария завет).

exogamy

- ['eksogъmi] n екзогамия.

exonerate

- [ig'zonъreit] v 1. оправдавам, реабилитирам; 2. освобождавам (от задьлжение и пр.) (from).

exoneration

- [ig,zonъ'reishn] n 1. оправдаване; оправдание; реабилитация; 2. освобождаване (от задьлжечия и пр.).

exonerative

- [ig'zonъrъtiv] а 1. оправдателен, реабилитационен; 2. освобождаващ.

exophthalmic goitre

- [ekso'fҐAElmik ,goitъ] n мед. Базедова болест.

exorable

- [ig'zo:rъbl] а склоним.

exorbitance

- [g'zo:bitъns] n прекаленост, крайност.

exorbitancy

- [ig'zo:bitъnsi] n прекаленост, крайност.

exorbitant

- [ig'zo:bitъnt] а прекомерно висок, прекомерен, извънмерен; ~ prices безбожни цени.

exorcism

- ['ekso:sizm] n прогонване (на зли духове), заклинание; баене.

exorcize

- ['ekso:saiz] v заклинам, прогонвам (духове) (from, out of); освобождавам (от зли духове) (of).

exordial

- [eg'zo:diъl] а встъпителен, уводен.

exordium

- [eg'zo:diъm] n лат. (pl-dia (-diъ], -diums [-diъmz]) увод, въведение, встъпление.

exoteric

- [,eksou'terik] а (общо)достъпен; прост.

exotic

- [eg'zotik] а екзотичен; чуждестранен, чуждоземен; ~ dancer танцьорка със стриптийз. [eg'zotik] n 1. екзотично/чуждоземно растение; 2. чужда дума, чуждица.

exoticism

- [eg'zotisizm] n 1. склонност към екзотичното; 2. екзотичност; 3. чужда дума, чуждица.

expand

- [iks'pAEnd] v 1. разширявам (се), разтягам (се); увеличавам (се), уголемявам (се); 2. разтварям, разпервам (крила); 3. бот. разлиствам се, разпуквам се, разцъфтявам се; 4. мат. извеждам (формула, уравнение); 5. разпростирам се, говоря/пиша подробно (често с on, upon); разширявам (издание и пр.); 6. прен. отпускам се, ставам приветлив/любезен.

expanse

- [iks' pAEns] n 1. шир(ина), простор, широко пространство; протежение, разстояние; 2. разширение; разпростиране.

expansibility

- [iks, pAEnsi'biliti] n разтегливост, разтегаемост, разширимост.

expansible

- [iks'pAEnsъbl] а разтеглив, разтегаем, разширим.

expansile

- [iks'pAEnsail] а разтеглив, разтегаем, разширим.

expansion

- [iks'pAEnshn] n 1. разширение, разширяване, разтягане; уголемяване, увеличаване; 2. пол. експанзия; 3. пространство; протежение; 4. мат. извеждане (на формула, уравнение); 5. тьрг. увеличение, разширение.

expansive

- [iks'pAEnsiv] a 1. expansible; 2. обширен, просторен; 3. експанзивен; сърдечен.

expatiate

- [iks'peishieit] v 1. разпростирам се, впускам се в подробности (upon); 2. скитам на воля.

expatiative

- [iks'peishiъtiv] а подробен, изчерпателен; твърде обстоен.

expatriate

- [eks'pAEtrieit] v експартирам, изгонвам от родината; to ~ o.s. отказвам се от поданството си, емигрирам. [eks'pAEtrieit] а изгонен от родината, експатриран. [eks'pAEtrieit] n изгнаник; емигрант.

expatriation

- [eks,pAEtri'eishn] n експатриране, изгонване от родината, изгнание.

expect

- [iks'pekt] v 1. очаквам; 2. надявам се, разчитам (на); to ~ payment for разчитам да ми се плати за; 3. разг. предполагам, мисля, смятам, струва ми се; to be ~ing за жена чакам бебе, бременна съм.

expectance

- [iks'pektъns] n 1. очакване, надежда; 2. упование; 3. вероятност; heir in ~ юр. предполагаем/вероятен наследник.

expectant

- [iks'pektъnt] а очакващ, чакащ; ~ mother бременна жена, бъдеща майка; ~ policy/method политика/метод на изчакване; ~ treatment мед. изчаквателна терапия, симптоматично лечение.

expectation

- [,ekspek'teishn] n 1. очакване, чакане; надежда; in ~ of очаквайки, разчитайки на; according to/contrary to ~ според/противно на очакванията, както се/както не се очаква/предполага; to live/come up to -~s оправдавам надеждите/очакванията; beyond ~ повече/по-добре от очакваното; to fall short of ~s не оправдавам надеждите, разочаровам; 2. предвиждане, вероятност; шанс; ~ income вероятен приход/доход; ~ of life вероятна продължителност на живота; 3. рl изгледи за получаване на наследство.

expectorate

- [eks'pektъreit] v изкашлям; изхрачвам; храча; плюя.

expectoration

- [eks,pektъ'reishn] n 1. изкашляне; изхрачване; храчене; плюене; 2. храчка; плюнка.

expedience

- [eks'pi:diъns] n 1. целесъобразност; навременност; 2. (лична) изгода, полза; 3. опортюнизъм.

expediency

- [eks'pi:diъnsi] n 1. целесъобразност; навременност; 2. (лична) изгода, полза; 3. опортюнизъм.

expedient

- [eks'pi:diъnt] I. 1. а целесъобразен; 2. изгоден; II. п способ, средство, начин; хитрина.

expedite

- ['ekspidait] v ускорявам; изпълнявам бързо.

expedition

- [,ekspi'dishn] n 1. експедиция, поход; 2. бързина; точност; изпълнителност; акуратност; for the sake of ~ за по-бързо.

expeditionary

- [,ekspi'dishъnъri] а експедиционен.

expeditious

- [,ekspi'dishъs] а бърз; експедитивен, изпълнителен.

expel

- [iks'pel] v (-ll-) изпъждам, изгонвам; изхвърлям; изключвам, отстранявам (from).

expend

- [iks'pend] v 1. (из)разходвам, харча (on); 2. мор. навивам, намотавам.

expendable

- [iks'pendъbl] a 1. който може да се изразходва/употреби; 2. заменим, излишен, без който може (да се мине).

expenditure

- [iks'penditshъ] n 1. разход, разноски; 2. харчене, изразходване.

expense

- [iks'pens] n разход, разноски (често pl), to go to/to incur ~s правя разноски, влизам в разноски; to put s.o. to ~ вкарвам някого в разноски; working ~s of production производствени разходи; at s.o.'s ~ за нечия сметка (и прен.); at the ~ of o.'s life с цената на живота си.

expensive

- [iks'pensiv] а скъп.

experience

- [iks'piъriъns] n 1. опит (житейски и пр.), опитност; by/from ~ от опит; man of ~ опитен човек, човек с опит; 2. преживяване, преживелица, случка; facts within my ~ факти, на който съм бил свидетел; факти, който познавам от опит; 3. познания; практика; квалификация. [iks'piъriъns] v 1. преживявам, изпитвам; претърпявам; 2. научавам от опит.

experienced

- [iks'piъriъnst] а опитен (in), с опит.

experiment

- [iks'perimъnt] n 1. опит, експеримент; проба; as an ~, by way of ~ като опит, разг. за да видим/опитаме; 2. attr опитен (за стопанство, станция и пр.). [iks'perimъnt] v правя/провеждам опит/експеримент; опитвам, пробвам (on, upon, with).

experimental

- [iks,peri'mentl] a 1. опитен, експериментален; пробен; 2. основан на опит, опитен.

experimentalize

- [iks,peri'mentъlaiz] v правя опити/експерименти, експериментирам.

experimentation

- [iks,perimen'teishn] n изпитване, изпробване; провеждане на опити, експериментиране.

experimenter

- [iks'perimentъ] n експериментатор.

expert

- ['ekspъ:t] n познавач, специалист; експерт; вещо лице (in); ~'s report експертиза; ~ advice мнение/ съвет на специалист(и). ['ekspъ:t] а вещ, изкусен, опитен (at, in).

expiate

- ['ekspieit] v изкупвам (вина и пр.), (из)плащам (грехове).

expiation

- [,ekspi'eishn] n изкупление.

expiatory

- ['ekspieitъri] а изкупителен.

expiration

- [,ekspi'reishn] n 1. издишане; 2. изтичане, свършване (на срок).

expiratory

- [iks'paiъrъtъri] а предизвикващ/служещ за издишване.

expire

- [iks'paiъ] v 1. издишвам; 2. книж. издъхвам, умирам; 3. изтичам, свършвам (за срок); губя валидност; ~d policy фин. просрочена полица.

expiry

- [iks'paiъri] expiration.

explain

- [iks'plein] v обяснявам, разяснявам; тълкувам, пояснявам (to s.o. някому); to ~ away давам задоволително обяснение/оправдание: to ~ o.s. 1) обяснявам какво искам да кажа; 2) обяснявам поведението/мотивите си.

explanation

- [,eksplъ'neishn] n обяснение, разяснение; тълкуване, пояснение.

explanative

- [iks'plAEnъtiv] а обяснителен, разяснителен, пояснителен.

explanatory

- [iks'plAEnъtъri] а обяснителен, разяснителен, пояснителен.

explant

- [iks'pla:nt] v биол., бот. присаждам. [iks'pla:nt] n присадка.

expletive

- [eks'pli:tiv] I. a 1. допълнителен, вмъкнат; 2. излишен; II. п 1. допълнителна/вмъкната дума; 2. възклицание; 3. ругатня.

explicable

- ['eksplikъbl] а обясним.

explicate

- ['eksplikeit] v обяснявам, разяснявам, пояснявам; тълкувам.

explicative

- ['eksplikeitiv] I. а обяснителен, разяснителен; II. п пояснителна дума.

explicatory

- ['eksplikeitъri] explicative I.

explicit

- [iks'plisit] а изричен, определен, категоричен; ясно формулиран.

explode

- [iks'ploud] v 1. експлодирам, избухвам, изгърмявам; пуквам (се); 2. прен. избухвам, пламвам; прихвам (with); 3. увеличавам се бързо/рязко (за население); 4. оборвам; дискредитирам, подривам основите на (учение и пр.); ~d view отживял/оборен възглед.

exploder

- [iks'ploudъ] n 1. мин. детонатор; взривател; 2. първият, който е оборил (теория и пр.).

exploit

- ['eksploit] n подвиг, геройство. [iks'ploit] v 1. експлоатирам, използувам; 2. разработвам, експлоатирам (находище).

exploitation

- [,eksploi'teishn] n 1. експлоатация; 2. разработване, експлоатация, разработка.

exploiter

- [iks'ploitъ] n експлоататор.

exploration

- [,eksplo'reishn] n 1. изследване, проучване; изучаване; ~ work проучвания; 2. мед. сондиране (на рана и пр.).

explorative

- [iks'plo:rъtiv] а изследователен, изследователски.

exploratory

- [iks'plo:rъtъri] а изследователен, изследователски.

explore

- [iks'plo:] v 1. изследвам, изучавам, проучвам; 2. геол. проучвам; 3. мед. сондирам, правя сондаж на (рана и пр.).

explorer

- [iks'plo:rъ] n 1. изследовател; пътешественик; 2. мед. сонда.

explosion

- [iks'plou©n] n 1. взрив, детонация, експлозия, избухване (и прен.) 2. бързо/рязко увеличаване (на население и пр.).

explosive

- [iks'plousiv] I. a 1. избухлив, експлозивен; взривен; 2. раздразнителен, избухлив, сприхав; ~ issue парлив въпрос; 3. фон. експлозивен, преграден; II. п 1. взрив, взривно вещество, експлозив; high ~ воен. бризантно вещество; 2. фон. преградна/експлозивна съгласна.

expo

- ['ekspou] n международно изложение.

exponent

- [eks'pounъnt] n 1. тълкувател, обяснител; 2. представител, изразител (на теория, мнение и пр.); изпълнител (на музика и пр.); символ, тип; 3. мат. степенен показател; степен. [eks'pounъnt] а обяснителен, разяснителен, пояснителен.

exponential

- [,ekspou'nenshъl] а мат. експоненциален, показателен.

export

- [eks'po:t] v изнасям (стоки). ['ekspo:t] n 1. износ, експорт; 2. обик. pl износни/експортни стоки; 3. attr износен, експортен.

exportation

- [,ekspo:'teishn] n износ; изнасяне (на стоки).

exporter

- [eks'po:tъ] n износител.

expose

- [iks'pouz] v 1. откривам, разкривам, излагам (to); ~d to the east, etc. с източно и пр. изложение (за стая и пр.); 2. подхвърлям, излагам (на опасност и пр.), изоставям (на произвола на сьдбата); ~d position застрашено/опасно положение, застрашена позиция; 3. фот. експонирам; осветявам; 4. разкривам (тайна и пр.), разобличавам, демаскирам; бламирам. [eks'pouzei] n фр. 1. експозе, изложение; 2. разобличаване, демаскиране; разкриване.

exposed

- [iks'pouzd] а 1. открит, непокрит; изложен; оголен; 2. незащитен, изложен, без защита/подслон.

exposition

- [,ekspo'zishn] n 1. изложение, обяснение, описание; тълкуване; 2. изложба, изложение; 3. фот. експонация; осветяване.

expositive

- [eks'pozitiv] а обяснителен, тълкувателен; описателен.

expositor

- [eks'pozitъ] n обяснител, тълкувател.

expository

- [eks'pozitъri] expositive.

expostulate

- [iks'postjuleit] v споря, възразявам, протестирам; увещавам (with s.o., on/about s.th.).

expostulation

- [iks,postju'leishn] n протест, възражение; (опит за) разубеждаване; увещание.

expostulative

- [iks'postjuleitiv] а увещателен; протестен; протестиращ.

expostulatory

- [iks'postjuleitъri] а увещателен; протестен; протестиращ.

exposure

- [iks'pou©ъ] n 1. излагане, оставяне (на показ, сльнце, студ и пр.); излагане, подхвърляне (на опасност и пр.); изоставяне; 2. разобличаване, демаскиране; public ~ публичен скандал; 3. фот. експонация, експониране; ~ meter светломер, фотометър; 4. геол. оголване на пластове; 5. изложение (на кьща и пр.); indecent ~ публично показване на срамните части.

expound

- [iks'paund] v 1. излагам; поддържам (теория и пр.); 2. тълкувам, разяснявам.

expounder

- [iks'paundъ] n 1. тълкувател, разяснител; 2. поддръжник (на теория и пр.).

express

- [iks'pres] v 1. изразявам, изказвам; 2. изпращам с бърза поща; 3. изстисквам, изцеждам (from, out of). [iks'pres] a 1. изричен; точен, ясен; for this ~ purpose точно за тази цел; 2. бърз, експресен; ~ company транспортна къща, бюро за бърз транспорт; ~ delivery жп. голяма бързина; ам. бърза поща; ~ rifle пушка за бърза стрелба от къси разстояния; 3. нарочен, специален. [iks'pres] n 1. бърз влак, експрес; 2. бързо/срочно съобщение; бърза пратка; бърз превоз; 3. (специален) куриер; 4. ам. транспортна къща/бюро. [iks'pres] adv бързо; с голяма бързина; с бърз влак; без спиране (за асансьор).

expressible

- [iks'presibl] а изразим.

expression

- [iks'preshn] n 1. израз, изразяване (на чувства и пр.); to give ~ to давам израз на, изразявам, показвам; to read, etc. with ~ чета и пр. изразително; beyond/past ~ неизразим(о); 2. израз, фраза; 3. израз, изражение (на лицето); изразителност, изразност; face lacking ~ безизразно/неизразително лице; 4. мат. израз.

expressionism

- [iks'preshъnizm] n изк. експресионизъм.

expressive

- [iks'presiv] а 1. изразителен; 2. изразяващ (of).

expressly

- [iks'presli] adv 1. нарочно, специално; 2. изрично; категорично; точно, ясно.

expressway

- [iks'preswei] n ам. автострада, магистрала.

expropriate

- [eks'proprieit] v 1. отчуждавам, изземвам (from); 2. лишавам от собственост, експроприирам.

expropriation

- [eks,proupri'eishn] n 1. отчуждаване, изземване; 2. експроприация, лишаване от собственост.

expulsion

- [iks'pлlshn] v 1. изпъждане, изгонване; изключване, отстраняване; изгнание; ~ order заповед за изгонване от страната; 2. изтласкване, изтикване; 3. тех. изпускане, издухване (на газове и пр.); продухване.

expunction

- [eks'pл¤kshn] n задраскване, зачеркване.

expunge

- [eks'pлnd©] v задрасквам, зачерквам, заличавам, премахвам (пасаж от книга и пр.).

expurgate

- ['ekspъ:geit] v отстранявам нежелателни пасажи (от книга и пр.); цензурирам.

expurgation

- [,ekspъ:'geishn] n отстраняване на нежелателни пасажи, цензуриране.

exquisite

- ['ekskwizit] I. a 1. изискан, изящен, фин, деликатен, изтънчен; 2. силен, остър (за болка, удоволствие и пр.); 3. прелестен, изящен; II. п конте, франт.

exquisitely

- ['ekskwizitli] adv 1. прекрасно, изящно; идеално; 2. крайно; болезнено.

extant

- ['ekstъnt] а съществуващ, наличен; запазен.

extemporaneous

- [eks,tempou'reinjъs] а импровизиран, направен без подготовка, екстемпоре, експромпто.

extemporary

- [eks'tempъrъri] а импровизиран, направен без подготовка, екстемпоре, експромпто.

extempore

- [eks'tempъri] I. a extemporaneous; II. adv без подготовка, импровизирано, екстемпоре, експромпто.

extemporization

- [eks,tempъrai'zeishn] n импровизация.

extemporize

- [eks'tempъraiz] v импровизирам.

extend

- [iks'tend] v 1. простирам (се), протягам (се); удължавам (се); 2. трая (from... to от... до); 3. разширявам (граници, значение, изложение и пр.); продължавам (шосе и пр.); удължавам (срок и пр.); 4. обтягам, изпъвам, изтеглям (жица и пр.); 5. разпространявам (се) (за влияние); 6. оказвам (помощ, гостоприемство и пр.); изказвам, поднасям (сьчувствие и пр.); отправям (покана); 7. обик. pass или refl изтощавам, изчерпвам силите на.

extended

- [iks'tendid] а 1. протегнат; изопнат; 2. просторен, обширен; разширен; продължен; ам. продължителен; 3. воен. разтегнат, разгънат; 4. грам. разширен (за изречение).

extendible

- [iks'tendibl] extensible.

extensibility

- [iks,tensъ'bilъti] n разтегливост.

extensible

- [iks'tensъbl] а разтегателен; разтегаем.

extensile

- [iks'tensail] а физиол. разгъвателен (за мускул).

extension

- [iks'tenshъn] n 1. протягане; разтягане; изтегляне; мед. екстензия; 2. удължаване, продължаване, удължение (на срок и пр.); отсрочка; 3. удължение, продължение (на шосе и пр.); пристрояване, пристройка; наставка; 4. разширяване, разширение, разпространяване, увеличаване (на влияние и пр.); 5. (номер на) вътрешен телефон; 6. грам. второстепенна част на изречението; University Е. задочно обучение; народен университет (и ~ courses).

extensity

- [iks'tensiti] n 1. разтегнатост, протегнатост; 2. просторност; 3. разпространеност.

extensive

- [iks'tensiv] a 1. обширен, просторен; прен. широк; дълъг; 2. екстензивен (за земеделие).

extensor

- [iks'tensъ] n анат. екстензор, разгъвач.

extent

- [iks'tent] n 1. пространство, протежение; дължина; обхват, обсег; ширина; прен. широта; six miles in ~ шест мили дълъг; 2. степен; размер; to some/ to a certain ~ до известна степен, донякъде, отчасти; to such an ~ до такава степен, дотам, дотолкова; to its full ~ напълно; debt to the ~ of... дълг в размер на...; 3. юр. запор върху имуществото за изплащане на данъци; 4. юр. ам. (заповед за) оценяване и прехвърляне на земя от длъжник на кредитор.

extenuate

- [eks'tenjueit] v 1. смекчавам, намалявам; extenuating circumstances юр. смекчаващи вината обстоятелства; 2. омаловажавам, подценявам (грешка и пр.).

extenuation

- [eks,tenju'eishn] n извинение, частично оправдание; to plead o.'s poverty in ~ of a theft изтъквам бедността си като смекчаващо вината обстоятелство при кражба.

exterior

- [eks'tiъriъ] а външен. [eks'tiъriъ] n 1. външност, външен вид; външна страна; 2. кино външна снимка.

exteriority

- [eks,tiъri'oriti] n външна страна, външност.

exteriorize

- [eks'tiъriъraiz] v 1. обличам в конкретна/материална форма; 2. намирам причини вън от себе си.

exterminate

- [eks'tъ:mineit] v изкоренявам; унищожавам; изтребвам, убивам.

extermination

- [eks,tъ:mi'neishn] n изкореняване, унищожаване, унищожение; изтребване, изтребление.

exterminative

- [eks'tъ:mineitiv] а унищожителен, изтребителен.

exterminator

- [eks'tъ:mineitъ] n унищожител, изтребител.

exterminatory

- [eks'tъ:mineitъri] а унищожителен, изтребителен.

extern

- [eks'tъ:n] n приходящ лекар/ученик; екстернант.

external

- [eks'tъ:nъl] I. a 1. външен; повърхностен; for ~ application външно (за лекарство); 2. външен (за тьрговия, политика и пр.); чуждестранен, чужд; страничен (to); ~ evidence юр. странични доказателства; 3. задочен (за студент, обучение); II. п рl външност, външна страна, външни белези/обстоятелства; несъществени/второстепенни неща.

externalism

- [eks'tъ:nъlizm] n формализъм, склонност да се обръща внимание само на външната/формалната страна на нещата.

externality

- [,ekstъ'nAEliti] n външен/второстепенен характер.

exterritorial

- [,eksteri'to:riъl] а екстериториален.

extinct

- [iks'ti¤kt] a 1. изгаснал, угаснал; ~ volcano изгаснал вулкан; прен. човек, загубил предишната си енергия; 2. мъртъв, изстинал (за чувство и пр.); 3. биол. изчезнал (за раса, род); 4. остарял, излязъл от употреба; отменен (за закон).

extinction

- [iks'ti¤kshъn] n 1. загасяване, угасяване, потушаване; 2. биол. измиране, изчезване; 3. юр. погасяване, погашение (на дьлг); 4. заглъхване, затихване (на вулкан).

extinguish

- [iks' ti¤gwish] v 1. гася, загасявам, угасявам; потушавам; 2. унищожавам, изтребвам; 3. юр. погасявам (дьлг); отменям (закон и пр.); 4. ост. затьмнявам, превъзхождам (сьперник).

extinguisher

- [iks'ti¤gwishъ] n гасител.

extirpate

- ['ekstъ:peit] v изкоренявам; унищожавам, изтребвам; премахвам.

extirpation

- [,ekstъ:'peishn] n изкореняване; унищожаване, изтребване; унищожение, изтребление; премахване.

extol

- [iks'tol] v (-ll-) възхвалявам, величая.

extort

- [iks'to:t] v изтръгвам (тайна и пр.); вземам насила/чрез изнудване.

extortion

- [iks'to:shn] n 1. изнудване, изнуда; насилствено изтръгване; 2. грабителство, кожодерство.

extortionate

- [iks'to:shъnit] а изнудвачески; насилствен; грабителски.

extortionist

- [iks'to:shъnist] n изнудвач; грабител; кожодер.

extra

- ['ekstrъ] а 1. добавъчен, допълнителен; извънреден; в повече; 2. висококачествен, специален, екстра. ['ekstrъ] adv допълнително, добавъчно; отделно; необикновено; ~ fine quality отлично качество. ['ekstrъ] n 1. нещо (за което се заплаща) допълнително; допълнителен номер (в програма); допълнително/ специално издание на вестник; допълнителен/временен работник; 2. фигурант, статист; 3. висококачествен предмет.

extract

- [iks'trAEkt] v 1. вадя, изваждам, издърпвам (зьб и пр.); 2. извличам, отделям, изкарвам (сок и пр.); добивам, извличам, екстрахирам; 3. извличам (удоволствие, поука и пр.); 4. измъквам, откопчвам (пари и пр.) (from); 5. мат. извличам (корен); 6. подбирам, избирам, вземам (цитати, примери). ['ekstrAEkt] n 1. екстракт; есенция; 2. извадка, откъс, извлечение (от книга, реч и пр.).

extraction

- [iks'trAEkshn] n 1. вадене, изваждане, издърпване; 2. добиване; екстракция; 3. екстракт; есенция; 4. произход, потекло; of English ~ от английско потекло, англичанин по произход; 5. мат. извличане (на корен).

extracurricular

- ['ekstrъkъ'rikjulъ] а извън учебния план, извънучилищен.

extraditable

- ['ekstrъdaitъbl] а юр. подлежащ на екстрадиция (за престьпник); обуславящ екстрадиция (за престьпление).

extradite

- ['ekstrъdait] v юр. екстрадирам, предавам (престьпник) на органите на друга държава.

extradition

- [,ekstrъ'dishn] n юр. екстрадиция.

extrajudicial

- ['ekstrъd©u'dishъl] а юр. извън обсега на правосъдието; направен извън съдебно заседание; несвързан с разглежданото дело.

extramarital

- ['ekstrъ'mAEritъl] а извънбрачен.

extramundane

- ['ekstrъ'mлndein] а извън този свят/мир.

extramural

- ['ekstrъ'mjuъrъl] a 1. задочен (за обучение и пр.); 2. извън градските стени; 3. ам. между различни училища/университети (за сьстезание).

extranous

- [eks'treinjъs] а външен; чужд; страничен; неприсъщ, несвързан (to на, с).

extraordinary

- [iks'tro:dinъri] а 1. необикновен, необичаен; изключителен; забележителен; 2. удивителен, странен, чуден; 3. извънреден (за посланник, преподавател); допълнителен.

extrapolate

- [,ekstrъpъ'leit] v мат. екстраполирам.

extrapolation

- ['ekstrъpъ'leishn] n мат. екстраполация.

extrasensory

- ['ekstrъ'sensъri] а извън сетивата, екстрасензорен.

extraterritorial

- ['ekstrъteri'to:riъl] exterritorial.

extravagance

- [iks'trAEvъgъns] n 1. разточителство, прахосничество, излишество; 2. своеобразие, екстравагантност; чудачество; прекаленост.

extravagant

- [iks'trAEvъgъnt] а 1. разточителен, прахоснически; 2. прекомерен, твърде висок (за цена); 3. екстравагантен, ексцентричен, своеобразен; чудат; 4. неразумен.

extravaganza

- [eks,trAEvъ'gAEnzъ] n ит. лит., муз. фантастично/ексцентрично произведение; бурлеска, фарс.

extreme

- [iks'tri:m] а 1. краен, най-отдалечен, най-далечен; ~ old age дълбока старост; 2. прен. краен (за реформа, убеждения, мерки); необикновен, извънреден; прекален; ~ case особен/изключителен случай; the ~ penalty of the law юр. смъртно наказание; най-тежкото наказание, предвидено от закона. [iks'tri:m] n 1. крайност, крайна степен; in the ~ крайно; to go to/be driven to ~s изпадам в/доведен съм до крайност; 2. pl противоположности; ~s meet противоположностите се привличат; 3. рl мат. крайни членове (на пропорция и пр.).

extremely

- [iks'tri:mli] adv крайно, извънредно, необикновено.

extremeness

- [iks'tri:mnis] n крайност (на вьзгледи и пр.).

extremism

- [iks'tri:mizm] n екстремизъм, склонност към крайности.

extremist

- [iks'tr:mist] n екстремист, привърженик на крайни мерки.

extremity

- [iks'tremiti] n 1. край, връх; 2. крайност; 3. pl крайници; 4. най-висша степен; 5. крайна нужда, нищета, мизерия; 6. pl крайни мерки; 7. предсмъртни часове/мигове; смъртна опасност.

extricate

- ['ekstrikeit] v освобождавам, измъквам, избавям, отървавам (from, out of).

extrication

- [,ekstri'keishn] n освобождаване, измъкване; избавяне, отърваване.

extrinsic

- [eks'trinsik] а външен, чужд; несвойствен; неприсъщ (to).

extroversion

- [,ekstrou'vъ:shn] n 1. псих. насочване/насоченост на интереса на личността към външния свят; 2. мед. обръщане/извръщане навън, екстрофия.

extrovert

- ['ekstrouvъ:t] n 1. псих. човек, чийто интерес е насочен към външния свят, екстроверт; 2. рaзг. общителен/жив човек.

extrude

- [eks'tru:d] v 1. изтиквам, избутвам; 2. тех. пресовам.

extrusion

- [eks'tru:©n] n 1. изтикване, избутване; изгонване; 2. тех. пресоване; 3. геол. вулканично разливане.

extrusive

- [eks'tru:siv] а 1. изтикващ, изтласкващ; 2. геол. екструзивен, образуван от вулканично разливане.

exuberance

- [ig'zju:bъrъns] n 1. изобилие, плодородие; 2. разкош, богатство; 3. повишено настроение, живост, жизнерадост; изблик (на чувства).

exuberant

- [ig'zju:bъrъnt] а 1. (из)обилен; 2. буен, избуял (за растителност); пищен, богат; 3. бликащ (за енергия и пр.); темпераментен, жив, жизнерадостен; ~ health цветущо здраве; in ~ spirits много весел, развилнял се; 4. плодовит, продуктивен, богат; ~ imagination буйно/богато въображение; 5. цветист; многословен; претрупан.

exude

- [ig'zjud] v 1. физиол., бот. отделям (се), преминавам през пори; изпотявам се; изпускам (сок и пр.); излъчвам (аромат и пр.); 2. прен. излъчвам (удоволствие, неприязьн и пр.).

exult

- [ig'zлlt] v ликувам, радвам се (at, in); тържествувам (over).

exultance

- [ig'zлltъns] exultation.

exultancy

- [ig'zлltъnsi] exultation.

exultant

- [ig'zлltъnt] а ликуващ, тържествуващ.

exultation

- [,egzлl'teishn] n ликуване, тържествуване.

exurb

- ['eksъ:b] n извънградска/вилна зона, в която живеят богати хора.

exurbanite

- [eg'zъ:bъnait] n жител на (богата) видна зона.

exurbia

- [eg'zъ:biъ] n pl (жители на) вилни зони.

exuviae

- [ig'zju:vii:] n pl лат. зоол. сменена/хвърлена кожа/черупка.

exuviate

- [ig'zju:vieit] v зоол. сменям/хвърлям си кожата/черупката (и прен.).

eyas

- ['aiъs] n 1. новоизлюпено пиле/птиче; младо соколче; 2. attr прен. незрял, новоизлюпен.

eye

- [ai] n 1. око; under my (very) ~s пред очите ми, в мое присъствие; под мое наблюдение; 2. прен. око, очи, поглед; усет, преценка; to set/clap ~s on виждам, съзирам; to run o/s ~s over/through поглеждам, преглеждам, хвърлям бегъл поглед на; to look with half an ~ гледам под око; to catch s.o.'s ~ хващам погледа на; привличам вниманието на; to feast o.'s ~s on любувам се на, наслаждавам се на; to make ~s at, to cast/make sheep's ~s at гледам влюбено; under s.o.'s ~(s) под зоркото око/под вниманието/грижите на някого; to be all ~s целият съм слух и зрение; не мога да си откъсна очите; to keep an ~/o.'s ~ on следя, наблюдавам; to keep/have o.'s ~s/both ~s open отварям си очите, нащрек съм; in s.o.'s ~s в очите/по преценката на някого; in the ~ of the law в очите на закона, пред закона; to have an ~ for имам усет/вярно око за, разбирам от; to have an ~ for a pretty girl стар мераклия съм; 3. бот. кълн, око (на картоф и пр.); 4. петелка; hook and ~ мъжко и женско копче; 5. ухо (на игла); 6. клуп, примка (на вьже); 7. обектив, леща (на фотоапарат); око, отвор; 8. център на мишена (и bull's ~); 9. sl. детектив; 10. око (на паунова опашка); 11. зона на затишие в центъра на циклон; 12. рад. магическо око; all my ~ (and Betty Martin) глупости, дрън-дрън (ярина); ~ s left/right! воен. глави наляво/ надясно! in the/in o.'s mind's ~ мислено, във въображението; in the ~ of the wind срещу вятъра; one in the ~ разг. удар в окото; прен. удар, разочарование; срязване, рязък отказ; to do in the ~ разг. измамвам, подхлъзвам, мятам; with an ~ to заради, с надежда да, с оглед на; mу ~! ами! как не! up to the ~s потънал до уши/гуша, погълнат (in); to see ~ to ~ with s.o. на същото мнение съм с някого, разбирам се с някого; to wipe s.o.'s ~ надхитрям/ изпреварвам някого; смачквам някому фасона; if you had half an ~ ако не беше толкова глупав, ако беше поне малко наблюдателен; to see s.th. with half an ~ веднага забелязвам/разбирам нещо. [ai] v гледам, поглеждам; наблюдавам; разглеждам.

eye-bath

- ['aiba:Ґ] n чашка за промиване на окото.

eye-cup

- ['aikлp] eye-bath.

eye-liner

- ['аilainъ] n молив/туш за очи.

eye-opener

- ['ai,oupъnъ] n 1. нещо, което отваря (някому) очите; откровение, изненада; 2. ам. sl. глътка алкохол сутрин.

eye-shade

- ['aisheid] n козирка за очите.

eye-shadow

- ['aishAEdou] n сенки за очите (козметично средство).

eye-strain

- ['aistrein] n преумора на очите.

eye-strings

- ['aistri¤z] n pl очни мускули.

eye-tooth

- ['aitu:Ґ] n (pl-teeth [-ti:Ґ]) анат. кучешки зъб.

eye-witness

- ['aiwitnis] n очевидец, свидетел.

eyeball

- ['аibo:l] n очна ябълка; ~ to ~ разг. с лице.

eyebrow

- ['aibrau] n вежда.

eyeful

- ['aiful] n 1. колкото може да види/гледа човек; to have/get an ~ гледам внимателно/продължително; 2. ам. прекрасна гледка; хубава жена, красавица.

eyeglass

- ['aigla:s] n 1. монокъл; лорнет: 2. рl очила; 3. eye-bath.

eyehole

- ['aihoul] n 1. очна кухина; 2. eyelet 1.

eyelash

- ['ailAEsh] n мигла, ресница, клепка.

eyeless

- ['ailis] а безок, сляп.

eyelet

- ['ailit] n 1. дупчица (за шнур и пр.); металическа капсула (за такaва дупчица); 2. малко отвърстие; дупчица, шпионка (на врата).

eyelid

- ['ailid] n клепка; клепач; to hang by the ~s едвам се държа.

eyepiece

- ['aipi:s] n окуляр, леща.

eyeshot

- ['aishot] n зрително поле; within ~ в зрителното поле, наблизо; out of/beyond ~ извън зрителното поле, извън погледа, далеч.

eyesight

- ['aisait] n 1. зрение; 2. зрително поле; 3. наблюдателен отвор.

eyesore

- ['aiso:] n грозно нещо, грозотия.

eyespot

- ['aispot] n 1. биол. пигментово петно (рудиментарен сетивен орган); 2. око (на паунова опашка).

eyewash

- ['aiwosh] n 1. течност за промивкана очите; 2. разг. празни приказки/ласкателства; прен. прах в очите; глупости.

eyrie

- ['eъri] n орлово гнездо.

eyry

- ['eъri] n орлово гнездо.

f

- [ef] буквата F

face

- [feis] v 1. стоя/заставам с лице към; гледам към (за кьща и пр.); the man facing me ~ човекът срещу мен; about ~! кръгом! left/right ~! наляво! надясно! 2. (по)срещам; изправен съм пред; имам насреща си; сп. излизам на състезание с; to ~ facts приемам фактите (такива каквито са), гледам фактите в лицето; 3. приемам смело, не трепвам пред; 4. стр. облицовам, покривам; 5. слагам ревери/маншети и пр. от друг плат; 6. полирам, изглаждам, заглаждам; 7. показвам карта (при игра); face about воен. обръщам се кръгом; давам команда кръгом; face down карам (някого) да сведе поглед; face out не трепвам, не се уплашвам; не се предавам; face up to (по)срещам (трудности, критики и пр.); признавам.

face card

- ['feis,ka:d] n карти фигура (поп, мома, момче).

face value

- ['feis'vaelju:] n номинална стойност (на монета); to take s.th. at its ~ приемам нещо за чиста монета/за истина.

face-ache

- ['feiseik] n 1. невралгия на лицевия нерв; 2. sl. оклюмал човек.

face-brick

- ['feisbrik] n облицовъчна тухла.

face-cloth

- ['feisklоҐ] n 1. кърпа за измиване на лицето; 2. текст. гладък (не мьхест) вълнен плат.

face-cream

- ['feiskri:m] n крем за лице.

face-fungus

- ['feisf§¤gъs] n разг. брада; мустаци.

face-guard

- ['feisga:d] n сп. защитна маска.

face-lift

- ['feislift] n 1. козметична операция на лицето; 2. подобрение на външния вид.

face-lifting

- ['feislifti¤] n 1. козметична операция на лицето; 2. подобрение на външния вид.

face-pack

- ['feispaek] n козметична маска за лицето.

face-saving

- ['feis,seivi¤] а запазващ репутацията/самоуважението.

facer

- ['feisъ] n 1. удар по/в лицето; 2. разг. неочаквана/непреодолима трудност; въпрос, на който не може да се намери отговор; 3. уред за полиране; 4. човек, който облицова.

facet

- ['faesit] n 1. фасет(ка) (и зоол.); стеничка на кристал; 2. страна, аспект (на вьпрос). ['faesit] v шлифовам (диамант и пр.).

facetiae

- [fъ'si:shii:] n pl лат. 1. духовитости; остроти; 2. порнографски книги.

facetious

- [fъ'si:shъs] а шеговит, закачлив.

facia

- ['feishъ] n табела, фирма.

facial

- ['feishъl] I. а лицев; на/за лицето; ~ angle антроп. лицев ъгъл; II. п масаж на лицето.

facies

- ['feishi:z] n 1. общ вид; 2. геол. фациес.

facile

- ['faesail] а 1. лесен, лесно постижим/постигнат; 2. лек, свободен; гладък; гъвкав; to have a ~ tongue/pen говоря/пиша/изразявам се леко/свободно; ~ liar човек, който лесно лъже/умее да лъже; 3. извършен без много труд, повърхностен; 4. отстъпчив, сговорчив.

facilitate

- [fa'siliteit] v улеснявам, облекчавам, благоприятствувам/спомагам за; съдействувам на, подпомагам.

facilitation

- [fъ,sili'teishn] n улесняване, подпомагане.

facility

- [fъ'siliti] n 1. леснота, лекота; 2. сръчност, умение, способност; to have a ~ in learning languages лесно уча/удават ми се езици; 3. гъвкавост, плавност, лекота (на стил и пр.); 4. рl благоприятни условия; улеснения; възможности; удобства; съоръжения; апаратура, помощни средства, приспособления; facilities for travel превозни средства; facilities for study библиотеки, лаборатории и пр.; sports facilities спортни съоръжения; 5. податливост.

facing

- ['feisi¤] n 1. облицовка; външен слой; 2. pl кант, гарнитура (от друг цвят/плат); воен. цветна нашивка, кант; 3. воен. обръщане; to put soldiers through their ~s изпитвам войници по строева подготовка.

facsimile

- [faek'simili] n 1. факсимиле, точно копие; in ~ точно; 2. фототелеграма. [faek'simili] v 1. правя факсимиле; 2. изпращам фототелеграма.

fact

- [faekt] n 1. факт; събитие, случка; обстоятелство; to accept the ~s примирявам се с положението; 2. истина, действителност, факт; in (point of) ~, as a matter of ~ наистина, действително, в действителност, всыцност, фактически; fraud in ~ юр. фактическа измама; to know s.th. for a ~ знам нещо със сигурност, знам, че нещо е истина; ~ of life нещо действително, нещо, чиeто съществуване не може да се пренебрегне; ~s of life разг. полови въпроси; the ~ of the matter is that работата се състои в това, че; истината е, че; 3. pl фактически данни; ~s and figures точни данни; 4. престьпление, престъпно деяние; taken in the ~ хванат на местопрестъпленнето; before/after the ~ преди/след извършване на деянието.

fact-finding

- ['faekt'faindi¤] а чиято задача е да установи фактите.

faction

- ['faekshn] n 1. фракция; клика; крило; 2. разногласие, разкол, разединение; партизанщина.

factional

- ['faekshъnъl] а фракционен.

factionalism

- ['faekshъnъlizъm] n склонност към разцепление, фракционизъм; партизанщина.

factious

- ['faekshъs] а 1. фракционен, разколнически; 2. подмолен, подривен.

factitious

- [faek'tishъs] а изкуствен; фалшив; привиден; престорен; ~ taste вкус, усвоен по подражание, купешки вкус.

factitive

- ['faektitiv] а грам. фактитивен.

factor

- ['faektъ] n 1. пълномощник, представител; посредник, агент, комисионер; 2. фактор, причина; 3. мат. множител; делител; коефициент; 4. коефициент; ~ of safety, safety ~ коефициент на безопасност; 5. шотл. управител на имение; ~ cost костуема цена. ['faektъ] v 1. мат. разлагам на множители; 2. тьрг. посреднича; откупвам с намаление чужди дългове.

factorage

- ['faektъridj] n 1. посредничество; комисионерство; 2. комисиона.

factorize

- ['faektъraiz] v 1. мат. разлагам на множители; 2. ам. юр. = garnishee.

factory

- ['faektъri] n 1. фабрика, завод; 2. ост. търговско представителство; фактория; 3. attr фабричен, заводски, промишлен.

factotum

- [faek'toutъm] n фактотум, момче за всичко.

factual

- ['faektshuъl] а фактически, действителен, истински, реален.

factualism

- ['faektshuъlizъm] n придържане към фактите.

facultative

- ['faekjultъtiv] а 1. факултативен, незадължителен; 2. случаен; 3. биол. приспособим към различни начини на живот.

faculty

- ['faekjulti] n 1. способност, умение; дарба, талант; mental faculties умствени способности; ~ of vision зрение; to collect o.'s faculties опомням се, идвам на себе си; мобилизирам се; 2. (преподавателско тяло във) факултет; ам. преподаватели в даден колеж/университет; 3. медицинска професия, лекари; 4. особ. цьрк. разрешение, право.

fad

- [faed] n краткотрайна мода/увлечение, мания; прищявка, каприз.

faddish

- ['faedish] а чудат, вманиачен; капризен.

faddism

- ['faedizъm] n маниачество, вманиаченост.

faddy

- ['faedi] а 1. вманиачен; чудат; 2. който се увлича по всяка нова мания/мода.

fade

- [feid] v 1. вехна, увяхвам, повяхвам; посървам, клюмвам; 2. белея, избелявам; правя да избелее; променям се (за цвят); 3. чезна, губя се; заглъхвам (и прен.); избледнявам, изчезвам (за спомен и пр.); the coastline ~d into darkness бреговата линия изчезна/се загуби в тьмнината; 4. рад. постепенно затихвам/замирам (за сигнал); 5. кино проливам (се); преминавам един в друг (за кадьр); увеличавам, намалявам (звука); fade away 1) чезна, губя се; заглъхвам; 2) ам. умирам; ~ away! изпарявай се! да те няма!; fade in кино постепенно увеличавам/правя по-светъл/по-силен (кадьр, звук); fade out 1) замирам, чезна, губя се; 2) кино постепенно намалявам/правя по-блед/по-слаб (кадьр, звук).

fade-in

- ['feid'in] n кино постепенно появяване на кадър/усилване на звук.

fade-out

- ['feid'aut] n кино постепенно изчезване на кадър/замиране на звука.

fadeless

- ['feidlis] а 1. неизбеляващ; 2. прен. поет. неувяхващ.

fading

- ['feidi¤] n рад. фадинг.

faecal

- ['fi:kъl] а 1. на/от изпражнения; 2. утаечен.

faeces

- ['fi:si:z] n pl 1. изпражнения; 2. утайка.

faerie

- ['fЁъri] n 1. царство на феите, вълшебен свят; 2. attr вълшебен, магически; приказен, фантастичен.

faery

- ['fЁъri] n 1. царство на феите, вълшебен свят; 2. attr вълшебен, магически; приказен, фантастичен.

fag

- [faeg] (-gg-) v 1. изморявам, изтощавам, претоварвам; to be ~ged out капнал съм (от умора); 2. трудя се, трепя се; to ~ away at s.th./at doing s.th. трепя се с нещо; 3. ползувам се от услугите на по-малък ученик; прислужвам на по-голям ученик. [faeg] n 1. тежка/изтощителна работа, "ангария"; 2. (пре)умора, изтощение; 3. ученик, който прислужва на по-голям ученик; 4. sl. цигара. [faeg] sl. педераст.

fag-end

- ['faegend] n 1. непотребен край/парче/останка; 2. угарка, фас; 3. край.

fagaceous

- [fъ'geishъs] а бот. от семейство букови.

faggot

- ['faegъt] n 1. връзка/сноп пръчки; наръч дърва; 2. хим. пакет железни/стоманени ленти за сваряване (при пулдинг процес); 3. кюфте от кълцан дроб; 4. неприятна/противна жена; 5. sl. педераст. ['faegъt] v 1. правя връзки/снопчета; 2. работя ажур.

faggoting

- [] n вид ажур.

fagot

- [] ам. = faggot.

faiance

- [fai'a:ns] n 1. фаянс; 2. attr фаянсов.

fail

- [feil] v 1. не успявам, не сполучвам (to с inf да); пропадам; провалям се; фалирам, разорявам се; to ~ (in) an examination пропадам/скъсват ме на излит; ~ed coup неуспял опит за преврат; 2. скъсвам (на изпит); 3. липсвам; не достигам, не стигам; свършвам се, изчерпвам се; слаб/лош съм (за реколта); words ~ me to нямам думи да; the wind ~ed (us) настъпи безветрие; he ~s in the respect due to липсва му уважение към; 4. западам, отпадам, отслабвам, губя сили; гасна, угасвам; to suffer from ~ing health, to be ~ing in health здравето ми се влошава; 5. пропускам, забравям; don't ~ to come непременно ела; 6. не се сбъдвам; не оправдавам надеждите, разочаровам; изменям, изневерявам; his heart ~ed him той се обезсърчи; he will never ~ you на него можеш винаги да разчиташ/да се опреш; 7. развалям се, повреждам се (за машина); to ~ safe повреждам се безопасно (при авария). [feil] n пропадане/скъсване на изпит; without ~ непременно.

fail-safe

- ['feilseif] а воен., електр. отнасящ се до специална система за командуване на бомбардировачи/за предупреждение за повреда на електронна машина.

failing

- ['feili¤] n слабост, недостатък, слаба страна/ място. ['feili¤] а 1. слабеещ, отслабващ; отпадащ; ~ health крехко здраве; 2. липсващ, недостигащ. ['feili¤] prep ако не; в случай, че не; ~ this ако това не стане; ~ whom,whom ~ а в негово отсъствие.

failure

- ['feiljъ] n 1. неуспех, несполука, провал, поражение; to be a ~ as провалям се като; ~ of crop неурожай; there were three ~s имаше трима скъсани; 2. недостиг, липса; 3. неустойка, неизпълнение; ~ to appear неявяване; ~ to pay неплащане; ~ to keep/observe неизпълнение, неспазване; his ~ to help me това, че той не ми помогна; 4. отпадане, отслабване; 5. фалит, несьстоятелност; 6. тех. повреда, авария; power ~ спиране на тока, повреда в електроснабдяването.

fain

- [fein] adv ост., поет.: I would ~ (с удоволствие) бих.

faineant

- [,feinei'a:¤] фр. I. а ленив, мързелив; нехаен II. п лентяй, безделник, мързеливец, готован.

faint

- [feint] a 1. predic слаб, немощен, изтощeн: to be/feel ~ with hunger прималява ми от глад; to go ~ прилошава ми, припадам; to grow ~ отпадам, отслабвам; my heart grew ~ within me примрях (от страх); 2. плах, боязлив, страхлив; колеблив, нерешителен; ~ heart never won fair lady страхливецът никога нe печели; 3. блед(ен), неясен; смътен, слаб (за прилика, представа и пр.); ~ praise похвала с половин уста; ~ show of resistance слаба съпротива. [feint] v 1. губя/изгубвам съзнание, припадам; призлява ми; 2. отпадам; 3. заглъхвам (с away). [feint] n припадък.

faint-hearted

- ['feint 'ha:tid] а страхлив, малодушен, плах, боязлив; нерешителен, колеблив.

fainting-fit

- ['feinti¤'fit] n припадък.

faintish

- ['feintish] а прималял, слаб.

faintly

- ['feintli] adv слабо; бледо; неясно; едва (едва).

faintness

- ['feintnis] n 1. прималяване, слабост; 2. неяснота, смътност, бледност.

fair

- [fЁъ] а 1. справедлив, честен, безпристрастен; ~ play честна игра/отношение, справедливост; it is only ~ to say справедливостта изисква/справедливо e да кажем; it is all ~ and above board няма скрито-покрито; ~ share равен/съответен дял; all is ~ in love and war в любовта и войната всичко е позволено; to give s.o. a ~ hearing изслушвам някого безпристрастно; by ~ means с позволени средства; 2. доста добър, сносен, задоволителен; from ~ to middling разг. горе-долу, средна работа/хубост; 3. хубав, ясен (за време); благоприятен (за вятьр); обещаващ, с добри перспективи; the glass is set at ~ барометърът показва хубаво време; to be in a ~ way to succeed успехът ми изглежда сигурен, всичко върви добре; 4. любезен, хубав, многообещаващ (за думи и пр.); 5. светъл, рус; 6. чист, свеж; без грешки; неопетнен, добър (за име); ~ copy белова; ~ handwriting ясен/четлив почерк; 6. ост. хубав, красив; the ~ sex нежният пол. [fЁъ] adv 1. честно, почтено; ~ and square честно, прямо, открито; ~ enough разг. съгласен съм; 2. право, точно; the stone hit him ~ in the head камъкът го удари точно в главата; ~ and square точно в средата; 3. ясно, четливо; to write/copy s.th. out ~ преписвам нещо на чисто; to speak s.o. ~ обръщам се любезно/човешки към някого; to bid ~ to do обещавам да направя; по всичко изглежда, че ще направя. [fЁъ] n нещо хубаво/честно; ост. красавица; the ~ нежният пол; for ~ ам. sl. съвсем, напълно; без съмнение; ~ is ~ разг. правото си е право; through ~ and foul в радости и скърби. [fЁъ] n панаир; изложение.

fair-dealing

- ['fЁъ'di:li¤] n честност, справедливост; прямота. ['fЁъ'di:li¤] а честен, справедлив; прям.

fair-ground

- ['fЁъgraund] n обик. рl място за панаир.

fair-haired

- ['fЁъ'hЁъd] а рус(окос).

fair-minded

- ['fЁъ'maindid] а справедлив, безпристрастен.

fair-spoken

- ['fЁъ'spoukn] а 1. любезен, вежлив; 2. красноречив, убедителен.

fair-weather

- ['fЁъ'weiъ] a: ~ friend приятел само за ядене и пиене, човек, който ти е приятел само когато си материално добре; ~ sailor неопитен/страхлив моряк.

fairing

- ['fЁъri¤] n придаване аеродинамична форма; обтекател.

fairish

- ['fЁъrish] а сносен, търпим, доста добър/хубав.

fairly

- ['fЁъli] adv 1. честно, справедливо, безпристрастно; 2. сравнително, горе-долу, доста; среднo, умерено; 3. съвсем, напълно; we were ~ in the trap съвсем загазихме, добре се хванахме; ~ beside himself извън себе си; he ~ jumped for joy той просто скачаше от радост.

fairness

- ['fЁъnis] n 1. справедливост, честност, безпристрастие; in all ~ което си е право; 2. белота (на кожата); светьл цвят (на косата); 3. хубост, красота; 4. безоблачност, яснота; 5. ост. любезност, вежливост; 6. ост. чистота, свежест.

fairway

- ['fЁъwei] n 1. талвег; 2. свободен проход, път; 3. голф окосена част на игрище между две дупки.

fairy

- ['fЁъri] n 1. фея, самодива; 2. sl. педераст. ['fЁъri] а 1. вълшебен, приказен; самодивски; 2. лек, ефирен, деликатен; ~ godmother добра фея; прен. благодетелка; ~ lamps/lights цветни лампиони (в градина и пр.); ~ ring кръг от по-тьмно зелена трева/от гъби в морава, самодивски пръстен.

fairy-land

- ['fЁъrilaend] n вълшебна страна, страна/царство на феите/самодивите.

fairy-tale

- ['fЁъriteil] n 1. (вълшебна) приказка; 2. измислица, фантазия, лъжа.

fait accompli

- [feita:kоm'pli:] n фр. свършен факт.

faith

- [feiҐ] n 1. вяра, доверие; опора; to have/put ~ in имам доверие на/в; 2. вяра, религия; 3. честност, искреност; вярност; good ~ добросъвестност, честни/добри намерения; преданост, вярност; in good ~ честно, добросъвестно, искрено; bad ~ измама, подлост, предателство, двуличие; in bad ~ нечестно, неискрено, предателски; 4. обещание, (дадена) дума; to give/pledge o.'s ~ давам дума; to keep ~ удържам думата си; to break ~ нарушавам думата си; in ~, by my ~ ост.богa ми! наистина!

faith-cure

- ['feiҐ'kjuъ] n лекуване/лечение чрез вяра и молитви.

faith-healing

- ['feiҐ'hi:li¤] = faith-cure.

faithful

- ['feiҐful] I. a 1. верен, предан (to); 2. точен, (досто)верен, истински; II. п: the ~ правоверните.

faithfully

- ['feiҐfuli] adv 1. вярно, точно; 2. честно; Yours ~ с почит (на края на официално писмо).

faithfulness

- ['feiҐfulnis] n 1. вярност, достоверност, точност; 2. честност, преданост.

faithless

- ['feiҐlis] a 1. неверен, нечестен, вероломен; 2. ост. невярващ, безверен.

faithlessness

- ['feiҐlisnis] n вероломство; измяна; изневяра.

fake

- [feik] v 1. фалшифицирам, подправям; правя имитация на; измислям, съчинявам (и с up); 2. преструвам се, симулирам; to ~ an illness преструвам се на болен; 2. ам. sl. импровизирам, постъпвам/говоря както ми дойде. [feik] n 1. фалшификация; имитация; подправка; 2. измислица; 3. измамник, лъжец; съмнителна личност; фалшификатор; 4. преструван, симулант. [feik] а фалшив, подправен, лъжлив; неавтентичен. [feik] v мор. навивам (вьже).

faker

- ['feikъ] n фалшификатор; мошеник.

fakir

- ['fa:kiъ] n факир.

falbala

- ['faelbъlъ] n волан, набор.

falcate

- ['faelkeit] а зоол. бот. сърповиден.

falchion

- ['faeltshъn] n ост. къса широка извита сабя; ятаган.

falcon

- ['fо:kъn] n 1. сокол; 2. ист. воен. малък топ.

falconer

- ['fо:lkъnъ] n ист. соколар, крагуяр, доганджия.

falconet

- ['fо:lkъnet] n 1. сврачка; 2. = falcon 2.

falconry

- ['fо:lkъnri] n 1. дресиране на соколи (за лов); 2. лов със соколи.

falderal

- ['faeldъ'rael] n 1. дрънкулка, украшение; джунджурия; 2. ам. глупости, празни приказки, дръндрън.

faldstool

- ['fо:ldstu:l] n сгъваем владишки трон.

fall

- [fо:l] v (fell [fel]; fallen ['fо:lъn]) 1. падам; to let ~ изпускам; the rain fell fast валеше силно; 2. (с)падам, намалявам (се), снишавам се; утихвам, стихвам; his spirits fell настроението му се развали/спадна; his voice fell to a whisper гласът му се сниши до шепот; his face/jaw fell той клюмна; her eyes fell тя наведе/ сведе очи; 3. падам, загивам, бивам убит; рухвам, бивам повален (и прен.); 4. падам, предавам се (на неприятел); падам (за правителство и пр.); 5. спускам се; вливам се; падам на гънки/дипли; 6. изкушавам се, съгрешавам; падам морално; ~en woman ост. паднала жена, грешница; 7. наставам, настъпвам; обземам, обхващам (upon); fear fell upon them обзе ги страх; 8. падам се; the lot fell to him жребият се падна на него; Christmas fell on a Monday Коледа се падна в понеделник; 9. попадам, случвам се (across, among, into, on); 10. бивам произнесен/казан (from); to let ~ споменавам (случайно); 11. раждам се (за агне и пр.); 12. в сьчет. с a predic; to ~ asleep заспивам; to ~ a crying/laughing заплаквам/разсмивам се; to ~ astern мор. оставам назад, изоставам; to ~ due фин. датата/денят на падежа ми идва; to ~ lame окуцявам; to ~ ill разболявам се; to ~ silent (за)млъквам; to ~ vacant овакантявам се; fall about (laughing/with laughter) разг. превивам се от смях; fall across срещам случайно, натъквам се на; fall among попадам (случайно) между; to ~ among thieves бивам нападнат от разбойници; прен. попадам в лоша среда; fall apart 1) разпадам се; 2) разделяме се; fall away 1) напускам, изоставям; 2) изчезвам (и прен); отпадам; 3) западам, гния; отслабвам, линея, крея; 4) опадвам (за зьби); 5) спускам се рязко (за терен); fall back отстъпвам, оттеглям се; fall back on/upon 1) прибягвам до/към; намирам опора/помощ в; 2) воен. отстьпвам към; fall behind изоставам (with с); fall down 1) падам; спущам се; спадам; 2) срутвам се, рухвам; 3) разг. не сполучвам/успявам, претьрпявам неуспех; fall for разг. 1) влюбвам се в, лапвам по; 2) подвеждам се от, хващам се на въдицата на; fall in 1) срутвам се, събарям се, руша се; падам; хлътвам (за бузи); 2) воен. строявам (се), влизам в/ заемам мястото си в строя; 3) изтичам (за срок); fall in for пада ми се; идва ми изневиделица; fall into 1) вливам се в; 2) деля се на, разделям се на; 3) изпадам (в някакво сьстояниe); to ~ into despair изпадам в отчаяние; отчайвам се; to ~ into a flutter развълнувам се; нервнича; to ~ into s.o.'s ways свиквам с нечии навици; to ~ into debt задлъжнявам; to ~ into the background оставам в сянка/на заден план; to ~ into line with = to fall in with 2; fall in with 1) срещам случайно; 2) сьгласявам се с, солидаризирам се с; fall off 1) падам; 2) отпадам, изоставам; 3) оттеглям се; отдалечавам се; напускам; отпадам; 4) спадам, отслабвам, намалявам се; 5) мор. губя посока, не мога да бъда управляван (за кораб); fall on 1) нападам; нахвърлям се на/върху; 2) попадам на; 3) прибягвам до, пристъпвам към; 4) падам се на (за задьлжение и пр.); to ~ on evil days/times изпадам в нищета/в тежко положение, настъпват черни дни; fall out 1) падам, изпадам от; изоставам; 2) воен. излизам от строя; 3) случвам се, ставам; it (so) fell out that така се случи, че; things fell out well нещата се наредиха добре; излезе добре; 4) скарвам се, спречквам се (with); 5) отпадам (от училище и пр.); 6) преставам: to ~ out of a habit отвиквам (от навик); to ~ out of conceit with o.s. разочаровам се от себе си, преставам да се мисля за кой знае какво; fall over 1) падам, събарям се; строполясвам се; просвам се; to ~ over s.th. спъвам се о нещо и падам; 2) to ~ over o.s. надпреварвам се, какво ли не правя, престаравам се (to да); 3) to ~ over each other борим се ожесточено; съперничим си; скарваме се; 4) to ~ over backwards отивам в другата крайност; правя всичко възможно; fall through пропадам, провалям се (за план и пр.); fall to 1) затварям се (за врата); 2) започвам да ям; захващам се, залавям се (за работа); започвам нападение, нахвърлям се; I fell to wondering почнах да се чудя; fall together фон. стават еднакви (за звукове), сливат се; fall under попадам под; fall upon 1) нападам; 2) натъквам се/попадам на; 3) to ~ upon s.o.'s ears идвам/стигам до ушите на някого; to ~ upon s.th. hammer and tongs залавям се за нещо с цялото си сърце; to ~ upon s.o. hammer and tongs атакувам/нападам някого ожесточено. [fо:l] n 1. падане; прен. падение; рел. грепохадение (често F. of man); to have a ~ падам; the ~ of the hammer удар/удряне на чукчето (при наддаване); 2. срутване, разрушаване; свличане; отсичане, поваляне (на дьрво); брой на отсечени дървета; поваляне (и сп.); схватка; to try a ~ with премервам си силите с; 3. падане (и на правителство, империя); предаване, капитулация, разгром; 4. спадане, понижение (на цени, температура и пр.); 5. валеж; ~ of snow снеговалеж; 6. ам. есен; attr есенен; 7. обик. рl водопад; 8. наклон, склон; пад; мех. височина на пад; налягане (на вода); 9. мор. фал; разстояние между две палуби; 10. тех. въже на система скрипци; 11. (агнетата от едно) агнило; 12. драперия, воал; воалетка.

fall guy

- ['fо:lgai] n sl. (изкупителна) жертва.

fall-off

- ['fо:l,оf] n упадък; западане; намаление.

fall-out

- ['fо:laut] n l. (падане на) радиоактивни частици/прах/вулканичен прах; 2. отпадане; ~ rate брой на отпадналите (ученици и пр.); 3. странична придобивка; страничен/вторичен продукт.

fallacious

- [fъ'leishъs] а (по)грешен; лъжлив, неверен; измамен.

fallaciousness

- [fъ'leishъsnis] n погрешност; лъжовност.

fallacy

- ['faelъsi] n l. заблуда, заблуждение; самоизмама; popular ~ общоразпространена заблуда; 2. софизъм; 3. лог. погрешен извод/заключение.

fallal

- [fae'lael] n украшение, труфило.

fallen

- [fae'lъn] 1. вж fall; 2. паднал, загинал; ~ angel низвергнат ангел; the ~ падналите (в бой).

fallibility

- [,faeli'biliti] n погрешимост.

fallible

- ['faelibl] а който може да греши; склонен да греши.

falling sickness

- ['fо':li¤'siknis] n епилепсия.

falling star

- ['fо:li¤'sta:] n метеор, падаща звезда.

falling stone

- ['fо:li¤'stoun] n къс от метеор.

falling-off

- ['fо:li¤,оf] n упадък; западане; намаление.

fallow

- ['faelou] n угар. ['faelou] a 1. оставен на угар; незасят; to lie ~ незасят съм; 2. прен. неразвит, некултивиран; неизползуван. ['faelou] v оставям на угар. ['faelou] а светлокафяв, червеникавокафяв.

false

- [fо:ls] а l. лъжлив; неверен; погрешен; неточен; неправилен; незаконен; фалшив; ~ witness лъжесвидетел; to be in a ~ position в затруднено положение съм, намирам се в положение, което ми пречи да действувам според принципите си; to put s.o. in a ~ position поставям някого в затруднено положение; ~ step спъване; погрешна стъпка/ход; грешка; ~ start сп. погрешно тръгване; прен. лошо начало; 2. неверен; неискрен; престорен, лицемерен; нечестен, вероломен; to be ~ to s.o. изневерявам на/мамя някого; 3. фалшив, неистински, изкуствен; спомагателен (за елемент на конструкция); ~ face маска (и прен.); ~ hair перука; ~ bottom лъжливо/двойно дъно. [fо:ls] adv: to play s.o. ~ мамя/измамвам някого.

false keel

- ['fо:ls'ki:l] n мор. фалшкил.

false rib

- ['fо:ls' rib] n анат. плаващо ребро.

false-bottomed

- ['fо:ls,bоtъmd] а с лъжливо/двойно дъно.

false-hearted

- ['fо:ls' ha:tid] а лъжлив, неверен; вероломен; подъл.

falsehood

- ['fо:lshud] n l. лъжа; 2. лъжливост.

falseness

- ['fо:lsnis] n 1. нечестност, невярност; фалш, двуличие, лицемерие; вероломство; измама, изневяра; 2. погрешност.

falsetto

- [fо:l'setou] n фалцет.

falsework

- ['fо:lswъ:k] n стр. кофраж, скеле; подпори (на мост).

falsics

- ['fо:lsiz] n pl разг. сутиен, подпълнен с дунапрен.

falsification

- [,fо:lsifi'keishn] n 1. фалшификация, подправка; 2. изопачаване, преиначаване, извращаване.

falsify

- ['fо:lsifai] v 1. фалшифицирам, подправям; 2. изопачавам, преиначавам, извращавам.

falsity

- ['fо:lsiti] n 1. лъжливост, невярност, погрешност; 2. лицемерие, притворство; 3. измама, лъжа.

falter

- ['fо:ltъ] v 1. вървя несигурно, залитам, спъвам се; 2. говоря неуверено, запъвам се, заеквам; to ~ out/forth измърморвам; 3. колебая се, дърпам се; губя кураж, трепвам, уплашвам се; 4. западам (за тьрговия и пр.). ['fо:ltъ] n l. препъване; 2. колебание; засечка, запъване.

faltering

- ['fо:ltъri¤] а нерешителен, несигурен, колеблив, боязлив, неуверен. ['fо:ltъri¤] n l. колебание, неувереност; запъване; 2. залитане, препъване.

fame

- [feim] n l. слава, известност; love of ~ славолюбие, тщеславие; titles of ~ отличия; 2. име, репутация, реноме; of good/ill ~ с добро/лошо име; 3. мълва, слух.

famed

- ['feimd] а прославен, прочут (for с).

familiar

- [fъ'miliъ] a l. близък; познат; запознат; to be ~ with близък съм с (някого); запознат съм с (нещо); on ~ terms в близки отношения; to make o.s. ~ with запознавам се с; 2. обикновен, известен, обичаен, познат; 3. фамилиарен, свойски; интимен; 4. свободен, лек, непринуден; ~ spirit чирак на магьосник, алхимик и пр. [fъ'miliъ] n l. близък (приятел); 2. цьрк. фамулус; 3. чирак на магьосник, алхимик и пр.

familiarity

- [fъ,mili'aeriti] n l. близки отношения, интимност; 2. любовни отношения, интимност; рl ласки; 3. фамилиарност, фамилиарничене; 4. запознатост, осведоменост; знание, знания.

familiarization

- [fъ,miliъrai'zeishn] n l. запознаване, опознаване; 2. привикване.

familiarize

- [fъ'miliaraiz] v l. запознавам, приучвам, привикам (with); 2. популяризирам.

family

- ['faemili] n l. семейство (и ез.); фамилия, домочадие, челяд; род; have they any ~? имат ли деца? it runs in the ~ това e семейна черта; 2. биол. семейство, род; вид, група (хим. елементи, почва и пр.); 3. attr семеен, родов; домашен; ~ likeness семейна прилика; смътна/далечна прилика; ~ planning семейно планиране (на броя на децата); F. Division/ам. Court бракоразводна колегия; in a ~ way интимно, свойски; in the ~ way бременна; official ~ ам. правителство.

famine

- ['faemin] n l. глад (бедствие); 2. недостиг, липса; ~ prices цени, покачени поради недостиг на хранителни продукти.

famish

- ['faemish] v l. гладувам, понасям глад; to be ~ing/ed разг. ужасно съм гладен, умирам от глад; 2. изгладявам (някого), оставям (някого) да гладува; the child looks ~ed детето изглежда недохранено; 3. получасам болки от премръзване, премръзвам.

famous

- ['feimъs] а1. прочут, известен, знаменит, именит, прославен; to be ~ for славя се с; 2. разг. чудесен, знаменит.

famously

- ['feimъsli] adv много добре, отлично.

famulus

- ['faemjulъs] n (pl-li [-lai]) l. ост. чирак на магьосник/алхимик; 2. ам. частен секретар; фактотум, момче за всичко.

fan

- [faen] n l. ветрило; 2. вентилатор; 3. веялка; 4. перка на самолетно/параходно витло; 5. допълнително крило на вятърна мелница; 6. арх. ветрилообразен свод. [faen] v (-nn-) 1. вея си (с ветрило и пр.); вея, отвявам (жито и пр.); 2. разпервам (се) като ветрило (out); 3. вея, повявам; 4. развявам леко (коса, клони); 5. прен. раздухвам, разпалвам (up); 6. sl. претърсвам, опипвам (някого за орьжие). [faen] n запалянко; ентусиаст; почитател (на актьор и пр.).

fan mail

- ['faen'meil] n писма от почитатели (на актьор и пр.).

fan vaulting

- ['faen'vо:lti¤] = fanЄ 6.

fan-light

- ['faenlait] n ветрилообразен прозорец (над врата).

fan-tail

- ['faenteil] n 1. ветрилообразна опашка; 2. порода гълъб с ветрилообразна опашка; 3. вид малка птичка (Rhipidera); 4. арх. ветрилообразен орнамент; 5. = fanЄ 4.

fanatic

- [fъ'naetik] 1. а фанатичен, фанатизиран; разпален, ревностен; II. п фанатик; food ~s хора, които ядат само даден вид храна.

fanatical

- [fъ'naetikъl] а фанатичен.

fanaticism

- [fъ'naetisizъ:m] n фанатизъм.

fanaticize

- [fъ'naetisaiz] v фанатизирам; подстрeкавам, надъхвам.

fancier

- ['faensiъ] n l. познавач, специалист; любител; 2. човек, които отглежда животни/растения за изложби.

fanciful

- ['faensiful] а l. капризен; непоследователен; произволен; 2. особен, странен, чудноват, фантастичен, нереален; претенциозен, префърцунен; 3. надарен с въображение; 4. фантазьорски.

fancy

- ['faensi] n l. фантазия, въображение; the land/ world of fancies страната/светът на мечтите/бляновете; 2. хрумване; каприз; прищявка; just as the ~ takes me както ми скимне/хрумне; to have a ~ that хрумва ми/струва ми се, че; 3. склонност; желание; вкус; слабост; любов; to take a ~ to/for харесвам, привързвам се към; увличам се по; to take/catch the ~ of харесвам се/нравя се на; that suits my ~ това ми изнася; to please s.o.'s ~ очаровам/пленявам някого; that's not to my ~ не ми харесва/допада; passing ~ временна/краткотрайна склонност, каприз; 4. the ~ ам. любителите, почитателите, запалянковците (по даден спорт и пр.). ['faensi] а l. въображаем; измислен; направен по въображение/фантазия; декоративен; 2. фантазе, луксозен; пъстър; ~ prices фантастични цени. ['faensi] v l. представям си; въобразявам си; 2. струва ми се, мисля; 3. харесвам, нрави ми се; I rather ~ an ice cream бих изял/яде ми се сладолед; to ~ o.s. имам твърде голямо мнение за себе си; he fancies his tennis въобразява си, че играе много добре тенис; 4. отглеждам, развъждам (луксозни животни, специални растения); 5. to ~ up освежавам, украсявам (дреха и пр. с гарнитура).

fancy cakes

- ['faensi'keiks] n pl пасти.

fancy goods

- ['faensi'gudz] n pl галантерийни стоки; модни стоки.

fancy man

- ['faensi'maen] n sl. l. любим, любовник; 2. сутеньор.

fancy woman

- ['faensi'wumъn] n sl. l. любима, метреса, любовница; 2. проститутка.

fancy work

- ['faensi'wъ:k] n бродерия; бродиране.

fancy-ball

- ['faensi'bо:l] n бал с маски, костюмиран бал.

fancy-dress

- ['faensi'dres] n l. костюм за маскарад; 2. attr костюмиран; ~ ball = fancy-ball.

fancy-free

- ['faensifri:] а със свободно/незаето сърце, който не е влюбен.

fandanglc

- [faen'dae¤gl] n l. лъскава дрънкулка, украшение; 2. глупости, празни приказки.

fandango

- [faen'dae¤gou] n l. фанданго (испански танц); 2. глупости, празни приказки.

fane

- [fein] n поет. храм; капище.

fanfare

- ['faenfЁъ] n фанфара.

fanfaron

- ['faenfъrоn] n фанфарон, самохвалко.

fanfaronade

- [faenfaerъ'neid] n l. фанфаронада, самохвалство; 2. фанфари.

fang

- [fae¤] n I. зъб (на куче, змия и пр.); 2. корен на зъб; 3. тех. зъбец.

fanged

- [fae¤d] а 1. със зъби (за куче и пр.); 2. мед. с корен.

fanny

- ['faeni] n ам. sl. задник, дупе. ['faeni] n sl. ласкателство, "четкане". ['faeni] v sl. лаская, "четкам".

fantabulous

- [faen'taebjulъs] a sl. фантастичен.

fantad

- ['faentaed] n 1. своенравно поведение/държание; 2. уплаха; загриженост; pl нервничене; неспокойно/нервно състояние.

fantasize

- ['faentъsaiz] v фантазирам.

fantast

- ['faentaest] n фантазьор, мечтател.

fantastic

- [faen'taestik] a 1. чуден, чудноват, странен; гротесков; 2. фантастичен, недействителен; удивителен, баснословен; 3. капризен; 4. sl. = fantabulous.

fantastical

- [faen'taestikъl] a 1. чуден, чудноват, странен; гротесков; 2. фантастичен, недействителен; удивителен, баснословен; 3. капризен; 4. sl. = fantabulous.

fantasticality

- [faen,taesti'kaeliti] n фантастичност, странност.

fantasticate

- [faen'taestikeit] v представям във фантастичен вид.

fantasy

- ['faentъsi] n 1. въображение, фантазия; фантазиране; 2. илюзия; халюцинация; плод на въображението; 3. оригинална/чудновата идея/мисъл и пр.; 4. муз. фантазия.

fante

- ['faenti] n 1. ганаец; 2. ганайски език; to go ~ приспособявам се към туземски начин на живот.

fanti

- ['faenti] n 1. ганаец; 2. ганайски език; to go ~ приспособявам се към туземски начин на живот.

fantod

- ['faentоd] n 1. своенравно поведение/държание; 2. уплаха; загриженост; pl нервничене; неспокойно/нервно състояние.

faquir

- []= fakir.

far

- [fa:] adv (farther ['fа:ъ], further ['fъ:ъ]; farthest ['fa:ist], furthest ['fъ:ist]) 1. далеко, надалеч; to go ~ отивам далеч (и прен.); to make o.'s money go ~ добре си използувам парите; to carry it/go too ~ прен. отивам твърде далеч, прекалявам; позволявам си много; ~ and wide/near навсякъде; надлъж и нашир; далеч по света; to be ~ from (с ger) съвсем не искам да; ~ be it from me to далеч съм от мисълта да; it is ~ from bad съвсем не e лошо; ~ from it съвсем не, тъкмо напротив; 2. за засилване: 1) за разстояние: ~ away много далеч; ~ above високо над; ~ ahead много напред; ~ into the ground дълбоко в земята; 2) за време: ~ back in the past в далечното минало; as ~ back as 1870 още през 1870 г.; so/thus ~ досега, засега; все още; so ~ so good дотук добре; 3) за степен: много, несравнимо, значително; ~ and away далеч, несравнено, много; 3. в сьчет.: as/so ~ as чак до; доколкото; I would go so ~ as to say дори бих казал; as ~ as that goes що се отнася до това, колкото до това; it is all right as ~ as it goes не e лошо, но не постига много нещо/не отива достатъчно далеч; in so/as ~ as книж. дотолкова доколкото; how ~ is it to... колко (километра и пр.) има до...? how ~ did you go? докъде стигнахте? how ~ he has succeeded до каква степен/доколко е успял; you may go ~ and fare worse не оставяй питомното да гониш дивото. [fa:] а 1. далечен; отдалечен; 2. отдавнашен, далечен; 3. оттатъшен, отсрещен, отвъден, друг (за бряг и пр.), ~ vision прозорливост, широк поглед за нещата; ~ left/right пол. крайна левица/десница. [fa:] n: by ~ далеч, несравнено, много; it is better by ~ to много по-добре e да; by ~ the best несравнено най-доброто.

far-Eastern

- ['fa:r'i:stъn] а далекоизточен.

far-away

- ['fa:rъwei] a 1. далечен, отдалечен; отдавнашен; 2. блуждаещ, разсеян, замечтан; ~ voice слаб/угаснал глас.

far-between

- ['fa:bi'twi:n] а рядък, който се среща/случва рядко.

far-fetched

- ['fa:'fetsht] а пресилен; невероятен; изсмукан от пръстите.

far-flung

- ['fa:fl§¤] а обширен, голям.

far-gone

- ['fa:'gоn] а 1. в напреднала форма/стадий (за болест); в много тежко състояние; ~ in pregnancy в напреднала бременност; 2. закъсал; съвсем пиян; задлъжнял до уши, потънал в дългове; ~ in love безумно влюбен, влюбен до уши; ~ in grief съсипан от скръб.

far-reaching

- ['fа:'ri:tshi¤] а важен, с голямо значение/ влияние, с важни/трайни последици.

far-seeing

- ['fa:si:i¤] а далновиден, прозорлив; благоразумен.

far-sighted

- ['fa:'saitid] а 1. далекоглед; 2.=far-seeing.

faradaic

- [faerъ'deiik] а ел. индукционен.

faradic

- [fъ'raedik] а ел. индукционен.

faradism

- ['faerъdizъm] n 1. ел. индукционен ток; 2. мед. фарадизация.

farce

- [fa:s] n театр. фарс, комедия (и прен.). [fa:s] v 1. готв. фаршировам, пълня; 2. подправям (особ. прен.), поизглаждам, лустросвам (книга и пр.). [fa:s] n плънка, пълнеж.

farci

- ['fa:si:] а фр. готв. фарширован, пълнен.

farcical

- ['fa:sikъl] а 1. фарсов; смешен, шеговит; 2. нелеп, глупав, абсурден.

farcicality

- [,fa:si'kaeliti] n 1. шутовщина; 2. нелепост, абсурдност.

farcy

- ['fa:si] n вет. сап.

fardel

- ['fa:dl] n товар, тежест, бреме.

fare

- [fЁъ] n 1. такса, цена на билет, пътни разноски, път; adult ~ цена на билет за възрастен; 2. пътник, пасажер; 3. храна, ядене. [fЁъ] v 1. лит. пътувам, странствувам; to ~ forth тръгвам, заминавам; 2. книж. изкарвам, успявам; how did you ~? как изкара? как беше/мина? to ~ alike имаме еднаква съдба/участ; 3. impers книж. върви ми; it has ~d ill with him не му провървя; how ~s it (with you)? как я караш? 4. храня се.

fare-you-well

- ['fЁъjuwel] n разг.: to a ~ до съвършенство, напълно; здравата.

farewell

- ['fЁъwel] int прощавай, сбогом, на добър час/път; ~ to сбогом/край на, прощаване с, няма вече, свърши се с. ['fЁъwel] n 1. сбогуване, прощаване; to make o.'s ~s сбогувам се; 2. attr прощален.

farina

- [fъ'ri:nъ] n 1. брашно; нишесте; грис; 2. скорбяла; 3. бот. прашец.

farinaceous

- [faeri'neishъs] а брашнен; нишестен; скорбелен.

farm

- [fa:m] n 1. (селско) стопанство; чифлик; ферма; 2. ~ house; 3. baby- ~; 4. склад за петрол, отпадъци и пр. [fa:m] v 1. обработвам (земя); занимавам се със земеделие; 2. давам/вземам под аренда; 3. откупвам правото да събирам данък/приходи и пр.; 4. гледам деца срещу заплащане; 5. и с out давам право за събиране на данъци/приходи и пр.; преотстъпвам работна ръка срещу заплащане; преотстъпвам (работа) на фирма и пр.; давам приход (на собственика); 6. to ~ out ам. изтощавам (почва).

farm-boy

- ['fa:mbоi] n ратай(че).

farm-hand

- ['fa:m'haend] n ратай, земеделски работник.

farm-house

- ['fa:mhaus] n къща в чифлик/стопанство.

farmer

- ['fа:mъ] n 1. земеделец, селски стопанин, фермер; 2. лице, което дава под аренда/което откупва получаването на данъци и пр.; 3. = baby-~.

farming

- ['fa:mi¤] n 1. земеделие, селско стопанство, обработване на земята; 2. откупване на данъци/приходи и пр.; събиране на данъци; преотстъпване на работна ръка; 3. attr земеделски.

farmland

- ['fa:mlaend] n обработваема земя, земя, годна за обработване.

farmstead

- ['fa:msted] n всички постройки на стопанство/чифлик.

farmyard

- ['fa:mja:d] n стопански/селски двор.

farouche

- [fъ'ru:sh] а фр. саможив, необщителен, див.

farraginous

- [fъ'raedjinъs] а смесен; разбъркан.

farrago

- [fъ'reigou] n смесица, бъркотия; ~ of nonsense куп глупости.

farrier

- ['faeriъ] n 1. ковач, налбант(ин); 2. ветеринарен лекар.

farriery

- ['faeriъri] n 1. налбантство; 2. налбантница, ковачница; 3. лекуване на коне.

farrow

- ['faerou] n прасило. ['faerou] v опрасвам се, прася се. ['faerou] а нестелна (за крава).

farther

- ['fa:ъ] adv по-нататък; по-надалеч (вж. far); nothing is -~ from my thoughts съвсем не мисля подобно нещо; ~ back по-назад, преди (вж. further). ['fa:ъ] а по-нататъшен; по-далечен (вж. further).

farthermost

- ['fa:ъmoust] а най-далечен, най-отдалечен.

farthest

- ['fa:ist] a най-далечен, най-отдалечен; най-отдавнашен (вж. far); at (the) ~ най-късно; най-многo; five miles at the ~ най-много пет мили. ['fa:ist] adv най-далече.

farthing

- ['fa:i¤] n фардинг (стара англ. монета); it doesn't matter a ~ няма никакво значение; I don't care a (brass) ~ пет пари не давам.

farthingale

- ['fa:ingeil] n кринолин.

fascia

- ['faeshiъ] n (рl-iae [ii:] , -s [-z]) лат. 1. арх. междуетажен корниз/пояс/перваз; 2. зоол. цветна лента/ черта; 3. анат. фасция; 4. авт. табло; 5. табела, фирма (и ~ board); - writer фирмописец.

fascicle

- ['faesikl] n 1. боm. кичур, китка; грозд; 2. печ. свезка; 3. анат. снопче от нервни влакна.

fascicule

- ['faesikju:l] n 1. боm. кичур, китка; грозд; 2. печ. свезка; 3. анат. снопче от нервни влакна.

fascinate

- ['faesineit] v 1. очаровам, пленявам, омайвам; 2. хипнотизирам, парализирам (с поглед) (за змия).

fascinating

- ['faesineiti¤] а очарователен, чаровен, пленителен, обаятелен; увлекателен.

fascination

- [faesi'neishn] n очарование, обаяние; чар, прелест; омагьосване; интерес.

fascine

- [fae'si:n] n воен. фашина; ~ dwelling наколно жилище.

fascism

- ['faeshizъm] n фашизъм.

fascist

- ['faefist] I. а фашистки; II. п фашист.

fashion

- ['faeshn] n 1. начин, маниер; army ~ по войнишки; crab ~ рачешката; after the ~ of като; по подобие на; after a ~, in a ~ до известна степен, донякъде, криво-ляво; 2. мода (и рl); стил; фасон; кройка; to bring s.th. into ~ въвеждам модата на нещо; to come into ~ ставам модерен, идвам на мода; to be out of ~ не съм модерен, демоде съм; to go out of ~ излизам от мода; in the height of ~/ in the latest ~ по последна мода; to be in/to follow the ~ следвам модата; to lead/set the ~ диктувам модата; it is the ~ to модно e да; people of ~ светски хора; devotion to ~ снобизъм; 3. светско/модно общество. ['faeshn] v 1. оформя(ва)м (in, to, into), придавам форма/вид/фасон на; 2. тех. формовам; придавам исканата форма на (чорап и пр.); изработвам, фасонирам; 3. приспособявам. нагаждам (to).

fashion-magazine

- ['faeshъn,maegъ'zi:n] n моден журнал/списание.

fashion-monger

- ['faeshъn,m§¤gъ] n конте, франт.

fashion-plate

- ['faeshъnpleit] n 1. скица на нов модел; 2. човек, облечен по последна мода.

fashionable

- ['faeshъnъbl] I. a 1. модерен; моден; 2. светски; II. п светски човек, човек от висшето/светското общество.

fast

- [fa:st] v постя, говея. [fa:st] n пост(и), постене. [fa:st] а 1. здраво закрепен/вързан, неподвижен; стабилен; твърд; крепък, здрав, як; траен; ~ colour траен цвят; ~ prisoner строго охраняван затворник; to make ~ връзвам здраво, завързвам, закрепвам; to make ~ the doors заключвам вратите; to take ~ hold of хващам здраво; to lay ~ hold on пипвам здраво; ~ friend близък/добър приятел; ~ friendship трайно/здраво приятелство; 2. бърз; ~ race състезание за бързина, надбягване; this watch is five minutes ~ часовникът e пет минути напред; 3. разпуснат, развратен; леконравен; екстравагантен; the ~ set ултрамодерните (в светското общество); картоиграчите, комарджиите; 4. ам. мошенически; нечестно спечелен; to put over/pull a ~ one измамвам на бърза ръка; 5. фот. високочувствителен. [fa:st] adv 1. здраво, яко, силно; стегнато, плътно; трайно; ~ asleep дълбоко заспал; ~ dyed боядисан с трайни цветове; 2. бързо; силно; it is raining ~ вали силно; her tears fell ~ сълзите и се лееха; ~ bind, ~ find покритото мляко котките не го лочат; to play ~ and loose with отнасям се безотговорно/безскрупулно с.

fast-handed

- ['fa:st,haendid] а стиснат, свидлив.

fastback

- ['fa:stbaek] n, а (кола с) полегат покрив отзад.

fasten

- ['fa:sn] v 1. завързвам, свързвам; скачвам; закрепвам, прикрепвам; 2. заключвам (се); закопчавам (се); 3. стр. втвърдявам се, стягам се; 4. насочвам, отправям (мисли, поглед и пр.); 5. refl прен. лепвам се (to към); fasten off завързвам (конец); fasten on 1) прикачвам, прикрепвам; 2) приписвам (вина и пр.) на; З) нарочвам, вземам на прицел/ мушка; залавям се за (претекст) ( и to ~ upon); fasten up затварям; завързвам; закопчавам.

fastener

- ['fа:snъ] n 1. ключалка, резе; 2. закопчалка; цип; 3. кламер (и paper ~).

fastidious

- [fъs'tidiъs] a 1. придирчив, взискателен, претенциозен; капризен; злояд; 2. изтънчен, изискан, префинен; чувствителен, деликатен.

fasting

- ['fa:sti¤] n постене.

fastness

- ['fa:stnis] n 1. бързина; 2. здравина, якост; стабилност; трайност; твърдост; 3. крепост.

fat

- [faet] а 1. дебел, пълен; тлъст, угоен; to get/grow ~ дебелея, надебелявам; затлъстявам; ~ type печ. получерен шрифт; 2. мазен, тлъст (за храна); 3. плодороден (за почва); богат; изобилен; доходен; ~ pastures тучни пасища; ~ job доходна работа, топло местенце; тлъст кокал; ~ profit голяма/тлъста печалба; ~ part театр. благодарна роля; 4. разг. глупав, тъп; 5. ам. богат, заможен; a ~ chance никакъв шанс/възможност; a ~ lot you care sl. много ти пука на тебе; a ~ lot of good/use sl. ирон. голяма файда; a ~ lot you know about it sl. ирон. много ти разбира главата; to cut up ~ sl. оставям много парици (след смъртта си). [faet] n 1. мазнина, тлъстина; лой, сало; хим. масти; 2. пълнота, дебелина; to put on/run to ~ дебелея, пълнея, надебелявам; 3. тех. смазка, грес; 4. най-хубавата част от нещо, тлъст пай; театр. благодарна роля; муз. ефектен (за изпьлнителя) пасаж; to live off the ~ of the land живея охолно, живея си на ален фес; a bit of ~ sl. късмет; the ~ is in the fire стана тя, каквато стана, сега я втасахме, ще си имаме неприятности. [faet] v (-tt-) 1. угоявам се (и с up); дебелея, тлъстея; 2. торя (почва).

fat cat

- ['faet' kaet] n ам. разг. 1. богаташ, дарител в политическа кампания; 2. богаташ; големец; 3. отпуснат, самодоволен човек.

fat coal

- ['faet' koul] n битуминозни въглища.

fat-faced

- ['faet 'feist] a 1. с едро/пълно лице; 2. печ. получерен (за шрифт).

fat-head

- ['faethed] n глупак, тъпак, ахмак.

fat-witted

- ['faet'witid] а тъп, тъпоумен.

fata morgana

- ['fa:ta:mо:ga:nъ] n фата моргана; мираж.

fatal

- ['feitl] а 1. съдбоносен, фатален; неизбежен; важен, решителен; the F. Sisters мит. орисниците, парките; the ~ thread нишката на живота, 2. смъртоносен, смъртен; гибелен, пагубен.

fatalism

- ['feitъlizъm] n фатализъм.

fatality

- [fъ'taeliti] n 1. съдба, участ, предопределеност, фаталност; 2. нещастие, беда, катастрофа; 3. (насилствена/случайна) смърт.

fate

- [feit] n 1. съдба, участ, орис; предопределеност; stroke of ~ удар на съдбата; 2. мит. орисница, парка; 3. зла участ, гибел, смърт; to go to o.'s ~ отивам на смърт. [feit] v обик. pass обричам, предопределям.

fateful

- ['feitful] a 1. съдбоносен, съдбовен, фатален; гибелен; пагубен; решителен; 2. пророчески.

father

- ['fа:ъ] n 1. баща, родител; татко; F. Christmas дядо Коледа; to be a ~ to като баща съм на, отнасям се бащински към; 2. родоначалник; прародител, праотец; 3. духовен баща, отец; изповедник (и ~ confessor); the Holy F. палата; the early ~s църковните отци; the ~ of lies дяволът; F. of the House of Commons доайен на камарата на общините; ~s of the city, city ~s градски съветници; F. Time времето. ['fа:ъ] v 1. ставам/съм баща на; 2. осиновявам; отнасям се бащински към; 3. юр. припознавам (дете); 4. натоварвам с/възлагам бащински отговорности (on, upon на); 5. създавам (план и пр.), поемам отговорност (за законопроект, авторство и пр.); 6. приписвам (отговорност, авторство) (on, upon на).

father figure

- ['fa:ъ,figъ] n псих. (лице, което замества) идеализиран образ на баща; вожд.

father image

- ['fа:ъr,imidj] = father figure.

father-in-law

- ['fаъrinlо:] n (pl fathers-in-law) свекър; тъст.

fatherhood

- ['fа:ъhud] n бащинство.

fatherland

- ['fa:ъlaend] n ряд. отечество, родина, татковина.

fatherlike

- ['fa:ъlaik] a, adv бащински; нежен; грижлив; нежно; грижливо.

fatherly

- ['fa:ъli] a, adv бащински; нежен; грижлив; нежно; грижливо.

fathom

- ['faeъm] n 1. клафтер (=182 см); 2. проницателност. ['faeъm] v 1. измервам дълбочина; 2. разбирам, проумявам, схващам;

fathometer

- [fae'оmitъ] n мор. ехолот, ехосонда.

fathomless

- ['faeъmlis] а 1. неизмерим, бездънен; 2. неразбираем; неразгадаем.

fatigue

- [fъ'ti:g] n 1. умора, изтощение; 2. тех. умора (на метал); износване; 3. изтощителна работа; 4. физиол. отслабнала реакция поради продължителна стимулация; 5. воен. наряд; to be on ~ (в) наряд съм; 6. рl работни дрехи; 7. attr наряден; работен. [fъ'ti:g] v 1. уморявам, изморявам, изтощавам; 2. тех. износвам, изхабявам.

fatigue-duty

- [fъ'ti:g,dju:ti] n воен. наряд.

fatigue-party

- [fъ'ti:g,pa:ti] n воен. команда в наряд.

fatiguing

- [fъ'ti:gi¤] а уморителен, изтощителен.

fatling

- ['faetli¤] n угоено младо животно.

fatness

- ['faetnis] n 1. пълнота, дебелина; 2. тлъстина.

fattish

- ['faetish] а пълничък, възпълен; тлъстичък.

fatty

- ['faeti] I. a 1. тлъст, мазен; мастен; 2. охранен, угоен; затлъстял; ~ heart затлъстяло сърце; II. п шишко, дебеланко.

fatuity

- [fъ'tjuiti] n 1. глупост, нелепост; безсмислие; 2. гламавост, тъпоумие.

fatuous

- ['faetjuъs] a 1. глупав, нелеп, безсмислен; 2. гламав, тъпоумен.

faucet

- ['fо:sit] n 1. чеп; канелка; тапа; 2. кран (на чешма); винтил.

faugh

- [fо:] int тфю! фю!

fault

- [fо:lt] n 1. грешка, недостатък, дефект; to find ~ with критикувам, намирам кусури на, коря, упреквам; to a ~ прекалено, до крайност; at ~ объркан, озадачен; my memory was at ~ паметта ми изневери; 2. грешка, вина, опущение, простъпка; it is my ~, the ~ is mine, the ~ lies with me грешката/вината e у мен/моя, аз съм виновен; at ~ виновен; the party at ~ виновникът; 3. сп. нарушение, фа(у)л; 4. лов. изгубена следа; to be at ~ изгубвам следата; прен. чудя се какво да правя; 5. геол. разлом; разсед; 6. тех. повреда, неизправност; ел. съединение. [fо:lt] v 1. критикувам, намирам недостатъци на; 2. правя грешка; тенис сервирам неправилно; 3. геол. причинявам/образувам разсед.

faultfinder

- ['fо:ltfaindъ] n критикар, мърморко, махджия.

faultiness

- ['fо:ltinis] n 1. погрешност, неправилност; 2. повреда.

faultless

- ['fо:ltlis] а безупречен, съвършен; безпогрешен.

faulty

- ['fо:lti] a 1. погрешен, неправилен, неточен; 2. осъдителен; 3. дефектен, повреден, неизправен.

faun

- [fо:n] n мит. фавн.

fauna

- ['fо:nъ] n (рl -ae [-i:] ,-as [-ъz] ) фауна.

faux pas

- [fou'pa:] n фp. гаф, нетактичност.

favour

- ['feivъ] n 1. благосклонност, благоразположение; доброжелателство; to find ~ in the eyes of спечелвам одобрението/любовта на; to get into ~ with спечелвам благоразположението на; in ~ обичан, популярен (with); to be in ~ with радвам се на благоразположението на; to fall out of ~ изпадам в немилост; изгубвам популярността си; by your ~ ост. с ваше разрешение; 2. услуга; to do s.o. a ~ правя някому услуга; to ask a ~ of s.o. моля някого за услуга; 3. pl ласки (на жена); 4. покровителство, протекция, защита; пристрастие; more by ~ than by merit с протекции/връзки; 5. полза, интерес; помощ, подкрепа; to be in ~ of подкрепям, съм за; in s.o.'s ~ 1) в нечия полза; 2) тьрг. на името на (за чек); 6. тьрг. писмо; 7. значка; розетка; малко украшение, дадено в знак на обич. ['feivъ] v 1. благосклонен съм към, отнасям се благосклонно/любезно към; благоволявам; please ~ me with an answer моля ви да ми отговорите; to ~ s.o. with o.'s company почитам някого с присъствието си; 2. благоприятствувам, спомагам, улеснявам; насърчавам, поощрявам; поддържам, одобрявам; 3. покровителствувам, протежирам; показвам предпочитание/пристрастие към; 4. приличам на.

favourable

- ['feivъrъbl] а 1. благоприятен, удобен, изгоден (for, to); 2. благосклонен, разположен (to); with a ~ eye благосклонно.

favourableness

- ['feivъrъblnis] n 1. благосклонност, разположеност; 2. благоприятен характер, изгодност.

favoured

- ['feivъd] а привилегирован; облагодетелствуван; щастлив; the ~ few малцината облагодетелствувани, богоизбраните.

favourite

- ['feivъrit] I. а любим; предпочитан; II. n любимец, фаворит (и сп.).

favouritism

- ['feivъritizъm] n протежиране, фаворизация.

fawn

- [fо:n] n 1. млад елен, еленче (годинак); in ~ бременна (за сьрна); 2. светлобежов цвят; 3. attr светлобежов. [fо:n] v раждам (за сьрна). [fо:n] v 1. умилквам се; 2. любезнича, лаская, подмазвам се (on, upon).

fawning

- ['fо:ni¤] a 1. умилкващ се; 2. раболепен.

fay

- [fei] n поет. фея.

faze

- [feiz] v (раз)вълнувам, обърквам.

fealty

- ['fi:lti] n 1. вярност/задължение на васал/крепостник; 2. вярност, преданост.

fear

- [fiъ] n 1. страх, опасение, боязън; have no ~ не бой се; to bc/stand/go in ~ of s.o./s.th. боя се/страхувам се от някого/нещо; she was in deadly ~ of being discovered тя трепереше/умираше от страх да не я открият; to go in ~ of o.'s life опасявам се/страхувам се за живота си; for ~ of от страх да не (с ger), for ~ that/lest от страх да не би да; to have ~s for s.o. опасявам се/боя се за(ради) някого; to put the ~ of God into/up изплашвам; респектирам; 2. опасност; риск; вероятност; възможност; no ~! разг. как не! в никакъв случай! и дума да не става! [fiъ] v страхувам се, боя се, опасявам се (от); a man to be ~ ed човек, от когото трябва да се пазиш, опасен човек; it is to be ~ed that има опасност да; never ~, don't you ~ не бой се, бъди спокоен.

fear-monger

- ['fiъm§¤gъ] n паникьор.

fearful

- ['fiъful] a 1. страшен, ужасен; 2. страхлив, боязлив, плашлив; to be ~ of (с ger)/lest страх ме е да не (би да); 3. изпълнен със страх/страхопочитание.

fearless

- ['fiъlis] а безстрашен, смел, неустрашим; to be ~ of не се страхувам/боя от.

fearsome

- ['fiъsъm] а ужасен, страшен, страхотен, страховит.

feasible

- ['fi:zibl] а 1. изпълним, осъществим; възможен, приложим; 2. правдоподобен, приемлив (за теория и пр.); 3. разг. вероятен; удобен.

feast

- [fi:st] n 1. празник, празненство; ежегоден църковен празник, събор; 2. пир(шество) (и прен.), банкет, угощение, гуляй; Barmecide ~ въображаемо благоденствие/изобилие; enough is as good as a ~ щом има достатъчно, не искай/ламти за повече; 3. прен. пир, наслада; intellectual ~ духовна наслада; the ~ of reason and the flow of soul високо интелектуален разговор на възвишени теми. [fi:st] v 1. пирувам, гуляя; to ~ the night away гуляя/пирувам цялата нощ; 2. (у)гощавам, нагостявам; 3. наслаждавам се, любувам се (on на).

feast-day

- ['fi:stdei] n празник.

feat

- [fi:t] n 1. подвиг; ~ of arms боен подвиг; 2. изключителна проява/постижение/майсторство/сръчност; ~ of valour изключителна храброст; acrobatic ~s акробатични номера.

feather

- ['feъ] n 1. перо, перце; перушина; 2. пернат дивеч; 3. щръкнали косми на глезена на кон, куче и пр.; 4. пенлив гребен на вълна; 5. тех. перо, зъб; издатина, ребро; ръб(ец); фланец; шпонка; откос; 6. гребане/удар с плоската страна на греблото; to crop s.o.'s ~s прен. смачквам някому фасона; a ~ in o.'s cap/bonnet нещо, с което човек може да се гордее, голямо постижение; fine ~s make fine birds дрехите правят човека; birds of a ~ от един дол дренки; birds of a ~ flock together които си приличат, се привличат; краставите магарета през девет баира се подушват; full ~ премяна; to be in full ~ оперушeн съм; to be in full/high/fine ~ в отлично настроение съм; rumpled ~s смачкан вид/фасон. ['feъ] v 1. покривам/украсявам с пера; 2. тех. сглобявам (дьски) с шпунт/зъб, правя ръб/канал/шпунт; 3. греба с плоската страна на греблото; 4. оперявам се ( и с out); 5. олюлявам се на вятъра (за посеви и пр.); 6. пеня се, разпенвам се (за гребен на вьлна); 7. падам, стеля се леко (за сняг); 8. въртя леко опашка, когато попадна на следа (за куче); to ~ o.'s nest оплитам си кошницата, забогатявам (на чужд грьб).

feather-bed

- ['feъbed] n пухен дюшек. ['feъbed] v (-dd-) 1. разг. коткам; глезя; 2. намалявам работното време, за да избегна безработица; принуждавам работодател да наеме повече работници, отколкото са му нужни; подпомагам производство (за дьржава).

feather-brain

- ['feъbrein] n перушан, вейхайвей, фарфара.

feather-brained

- ['feъbreind] а празноглав, лекомислен, безотговорен.

feather-headed

- ['feъ'hedid] = feather-brained.

feather-stitch

- ['feъstitsh] n бод рибена кост.

feathered

- ['feъd] а 1. пернат; перест; покрит/украсен с пера; с перо; the ~ tribes пернатият свят, птиците; 2. тех. с ръб/зъб/шпунт; 3. крилат, бърз.

feathering

- ['feъri¤] n 1. пера, перушина; перо на стрела; 2. feather 3; 3. тех. шпунт(ово съединение).

featherweight

- ['feъweit] n перце, много лек човек; бокс перо.

feathery

- ['feъri] а 1. пернат, перушинест; 2. мек, пухкав; 3. перест; рехав.

feature

- ['fi:tshъ] n 1. обик. pl черта (на лицето); pl лице, физиономия; pronounced/prominent ~s характерно лице/физиономия; остри черти на лицето; play of ~s театр. мимика; poor ~s незначително/невзрачно лице/физиономия; 2. черта/страна на характер; отличителен белег; свойство, признак; особеност; подробност, детайл; special ~ особеност; redeeming ~ качество, което изкупва слабостите; 3. геод. характер на местността/релефа; natural ~s of a country топография на местност; cultural ~s топогр. изкуствени съоръжения; ground ~s елементи на релефа, релеф; 4. жур. статия, колона (на специална тема), рубрика; to make a special ~ of отделям доста място за; 5. номер (в програма), атракция; специалитет; 6. кино игрален филм; two/double ~ програма с два пълнометражни филма. ['fi:tshъ] v 1. отличавам, характеризирам; отличителен/характерен белег съм на; 2. изобразявам, рисувам; 3. изтъквам, поставям на видно място; 4. кино показвам на екрана; показвам в главна роля; играя главна роля.

featureless

- ['fi:tshъlis] а без отличителни/характерни черти; неизразителен, безинтересен; без своя физиономия.

febrile

- ['fi:brail] а мед. трескав, фибрилен; свързан с/ произтичащ от треска.

february

- ['februъri] n февруари.

fecal

- []= faecal.

feces

- [] = faeces.

feckless

- ['feklis] a 1. вял, слабоват; 2. безпомощен; некадърен; негоден за нищо; 3. безотговорен; небрежен, лекомислен.

feculent

- ['fekjulъnt] а (раз)мътен; кален, нечист; зловонен.

fecund

- ['fi:kъnd] а плодороден; плодовит (и прем.).

fecundate

- ['fi:k§ndeit] v оплодявам; правя плодороден/плодовит.

fecundity

- [fi'k§nditi] n плодородие, плодородност; плодовитост (и прен.).

fed

- []вж feed.

fed up

- ['fed'§p] а разг.: to be ~ омръзва ми, идва ми до гуша (with от).

federal

- ['fedъrъl] I. а федерален, съюзен; the F. City ам. град Вашингтон; II. п федералист; член на федерация.

federalist

- ['fedъrъlist] n федералист, привърженик на федерация.

federate

- ['fedъreit] v обединявам (се) на федеративни начала. ['fedъrit] а федеративен.

federation

- [fedъ'reishn] n 1. федериране, обединение на федеративни начала; 2. федерация; съюз, сдружение.

federative

- ['fedъrъtiv] а федеративен; съюзен.

fedora

- [fe'dо:rъ] n мека шапка.

fee

- [fi:] n 1. хонорар, възнаграждение (на лекар, адвокат и пр.); такса (училищна, изпитна и пр.); вноска (встьпителна и пр.); бакшиш, пари за почерпка; dramatic ~s ам. възнаграждение на драматург; late ~ нощна тарифа (пощенска); for a small ~ срещу малко възнаграждение; 2. ист. васален имот; 3. наследствен имот; to hold in ~ (simple) в пълно владение съм на. [fi:] v (feed, fee'd) ангажирам, наемам (адвокат), плащам хонорар/възнаграждение на; давам бакшиш/ пари за почерпка на.

fee simple

- ['fi:'simpl] n юр. безусловно/пълно владение; имот, който собственикът може да завещае на когото иска.

fee tail

- ['fi:'teil] n юр. имот, който може да се завещае само на определени наследници.

feeble

- ['fi:bl] а 1. слабоват; немощен; хилав, кекав; 2. слаб, неясен (за светлина); 3. слаб, посредствен (за ум, работа); слаб, мекушав (за характер); 4. слаб, неиздръжлив (за опора и пр.).

feeble-bodied

- ['fi:bl'bоdid] а хилав, слаботелесен.

feeble-minded

- ['fi:bl'maindid] а слабоумен, малоумен.

feebleness

- ['fi:blnis] n 1. слабост, слабоватост; хилавост, кекавост; немощ; 2. посредственост; безхарактерност, мекушавост; неиздържаност; 3. неиздръжливост.

feebly

- ['fi:bli] adv слабо, неенергично; без енергия/сила; едва-едва; вяло.

feed

- [fi:d] v (fed [fed] ) 1. храня (се), разг. ям; нахранвам (се); давам храна/зоб и пр. на; давам да яде на; паса; кърмя; to ~ s.o. with/on s.th. храня някого с нещо; to ~ o.'s cold храня се добре, за да ми мине по-лесно настинката; to ~ o.'s face хубаво си хапвам; 2. изхранвам, прехранвам; храня, подхранвам (и прен.); 3. поддържам (с гориво), слагам дърва (в огьн); снабдявам, храня (машина с гориво, пазар сьс стоки); снабдявам с, изпращам (новини); 4. сп. подавам на (нападател и пр.); театр. подавам реплика на (комик) за импровизация; feed on храня (се) с (и прен.); feed up охранвам; угоявам. [fi:d] n 1. хранене; пасене, out at ~ на паша; 2. храна; зоб, фураж; to be off o.'s ~ не искам да ям, нямам апетит (особ. за животно); 3. порция, дажба (храна, фураж и пр.); 4. разг. ядене, гуляй; to have a good ~ хубаво си хапвам; 5. снабдяване, поддържане, подхранване (на машина с материал, гориво и пр.), гориво; материал; заряд (на орьжие); 6. тех. подхранващ механизъм.

feed-tank

- ['fi:dtae¤k] n резервоар, цистерна (на машина).

feedback

- ['fi:dbaek] n 1. ел. обратно захранване; рад. обратна връзка; 2. прен. обратна връзка; 3. проверка за резултати (от учебна програма. опити и пр.); корекции в резултат от такава проверка.

feeder

- ['fi:dъ] n 1. човек, който храни/угоява добитък; работник, който слага гориво/материал в машина и пр.; театр. актьор, който подава реплика на комик; 2. човек, който яде/се храни; large/heavy ~ ящен човек; dainty ~ човек, който се храни изискано/който е придирчив към храната; животно, придирчиво към храна; 3. детско лигавче; 4. биберон; чаша с чучурче (за болни); 5. приток (на река); снабдителен канал на ВЕЦ; 6. ел. фидер, захранваща линия; 7. жп. разклонение на линия; 8. страничен път (кьм главнa артерия); 9. тех. фидер, захранващ механизъм; 10. сп. подавач.

feeding-bottle

- ['fi:di¤bоtl] n биберон.

feedlot

- ['fi:dlоt] n място за угояване на говеда.

feedstuff

- ['fi:dst§f] n суровина за захранване на машина/за преработване.

feel

- [fi:l] v (felt [felt] ) 1. пипам, опипвам; напипвам; to ~ in o.'s pocket for s.th. търся нещо/ровя/бъркам в джоба си; 2. ...съм на пипане; to ~ hard/soft/hot etc. твърд/мек/горещ съм (на пипане); to ~ rough бода; грапав съм; 3. усещам, чувствувам; изпитвам; имам усет/чувство за; чувствителен съм към; понасям зле; to make o.'s authority felt постъпвам така, че да се почувствува авторитетът ми; I felt it a good deal доста тежко го изживях; 4. чувствувам се, съм (добре, зле, гладен, жаден и пр.); to ~ cold/warm студено/топло ми е; to ~ all the better for the rest почивката ми подействува/ми се отрази много добре; how does it ~ to be back home? е, как е да си бъдеш пак у дома? that's how it ~s to това значи да; I ~ (quite) myself now cera съм вече добре, мина ми; to ~ like a million dollars ам. разг. екстра съм; 5. чувствувам; смятам, считам; 6. чувствувам, предчувствувам, предусещам, предугаждам; 7. to ~ like (с ger) склонен съм да, ще ми се да; to ~ like crying плаче ми се; I don't ~ like it не ми се иска/ще; I ~ like a cup of tea пие ми се чаша чай; с удоволствие бих изпил чаша чай; to ~ o.'s feet/legs 1) изправям се, прохождам (за бебе); 2) прен. чувствувам здрава почва под краката си; to ~ no pain sl. кьоркютук пиян съм; to ~ out of things чувствувам се пренебрегнат/изостанал/не в течение на нещата; to ~ for/with съчувствувам, съжалявам (някого); to ~ out търся, опипвам за; проучвам, сондирам; to ~ s.o. out внимателно се мъча да науча нещо от някого; прен. прислушвам някого. [fi:l] n 1. пипане; опипване, to the ~ на пипане; stuff with a soft ~ мек плат; to know s.th. by the ~ познавам нещо, като го пипна; the handle has a sticky ~ дръжката лепне/е лепкава; 2. усещане; the cool ~ of dewy grass хладината на росната трева; 3. усет, чувство, разбиране; to get/acquire the ~ of овладявам, чувствувам се вече сигурен (на кормило, машина и пр.).

feeler

- ['fi:lъ] n 1. зоол. антена, пипалце, мустаче; 2. предпазливо предложение/изказване, намек; сондаж; to throw/put out ~s правя сондажи; 3. разузнавач, агент.

feeling

- ['fi:li¤] n 1. осезание (и sense of ~); 2. чувство, усещане; емоция; страст; ~ of well-being чувство, че съм добре, чувство на доволство; 3. чувство, отношение; настроение; впечатление; good ~ добро/приятелско чувство/отношение; дружелюбност, доброжелателство; bad/ill ~ лошо/неприязнено чувство/ отношение, зложелателство; 4. усет, разбиране; съчувствие (for). ['fi:li¤] а чувствителен; прочувствен; изпълнен със съчувствие, съчувствен, състрадателен.

feelingly

- ['fi:li¤li] adv с чувство; развълнувано, разгорещено; съчувствено, със съчувствие; прочувствено.

feet

- [] вж. foot.

feign

- [fein] v 1. симулирам, преструвам се (на), правя се (на); to ~ death преструвам се на умрял; to ~ ignorance/indifference правя се, че нищо не знам/че ми е все едно; 2. измислям, съчинявам.

feigned

- [feind] а 1. престорен, неискрен, лицемерен; 2. подправен, фалшифициран, неистински, фиктивен.

feint

- [feint] n 1. сп. финт; воен. маневра (с цел да се заблуди противника); 2. преструвка; to make a ~ of doing s.th. правя се, че върша нещо. [feint] v правя финт/маневра.

feldspar

- ['feldspa:] n минер. фелдшпат.

felicitate

- [fi'lisiteit] v поздравявам, честитя (on по случай).

felicitation

- [fi,lisi'teishn] n благопожелание, поздравление, честитка.

felicitous

- [fi'lisitъs] а уместен, удачен, подходящ, добре подбран; to be ~ in o.'s choice of words добре подбирам думите си.

felicity

- [fi'lisiti] n 1. щастие, блаженство; 2. уместност, удачност; умение да се подбират думите; 3. уместна забележка; добре подбрана дума/фраза.

felid

- ['fi:lid] n зоол. животно от сем. котки.

feline

- ['fi:lain] I. а 1. от сем. котки; 2. котешки; 3. лукав; злобен; II. п felid.

fell

- [fel] вж. fall. [fel] v 1. повалям, събарям; 2. сека, отсичам; посичам; 3. подтьвам и подръбвам. [fel] n козина; кожа (и човешка); руно. [fel] n гол скалист склон. [fel] а 1. жесток, свиреп, безпощаден, безмилостен; 2. престъпен, тьмен; 3. тежък, тягостен.

fellah

- ['felъ] n (pl fellahin ['felъhin] , fellaheen [-hi:n]) фелах.

feller

- ['fеlъ] n секач (на дьрвета); колач (на добитьк). ['fеlъ] разг. = fellow.

felloe

- []= felly.

fellow

- ['felou] n 1. другар, компаньон; събрат; колега; съученик; съучастник; 2. еш (и прен.); равен (по качества); 3. разг. човек (и безл.), момче; old ~ обрьщ. драги, приятелю; 4. тип, субект; простак; 5. член на научно дружество; аспирант; член нa преподавателското тяло на някои университети; 6. ам. приятел, гадже.

fellow passenger

- ['felou'paesindjъ] n спътник.

fellow sufferer

- ['felou's§fъrъ] n другар по съдба.

fellow-being

- ['felou'bi:i¤] n ближен.

fellow-citizen

- ['felou'sitizin] n съгражданин.

fellow-countryman

- [' felou 'k§ntrimъn] n (pl-men) сънародник; земляк.

fellow-creature

- [' felou'kri:tshъ] = fellow-being.

fellow-feeling

- ['felou'fi:li¤] n 1. съчувствие, разбирателство; симпатия; 2. общност на вкусове и пр.

fellow-me-lad

- ['feloumilaed] n: young ~ пренебр. младежо, млади човече.

fellow-soldier

- ['felou'souldjъ] n другар от войската, набор.

fellow-student

- ['felou'stju:dъnt] n състудент.

fellow-traveller

- ['felou'traevъlъ] n 1. спътник; 2. симпатизант на комунистическата партия.

fellow-worker

- ['felou'wъ:kъ] n колега; сътрудник; работник в същото предприятие.

fellowship

- ['felouship] n 1. дружба, другарство; добри/ другарски отношения; разбирателство;the ~ of man братството между хората; 2. дружество, корпорация, сдружение; съдружие; братство; 3. членство в научно дружество; аспирантура; положение и звание на университетски преподавател; 4. стипендия за научна работа/аспирантура.

felly

- ['feli] n 1. наплат; 2. околище; венец (на колело).

felon

- ['fеlъn] n юр. углавен престъпник. ['fеlъn] n мед. панарициум.

felonious

- [fi'lounjъs] а престъпен; юр. углавен; with ~ intent умишлено.

felony

- ['felъni] n юр. углавно престъпление.

felt

- [fеlt] вж. feel. [fеlt] n 1. филц, кастор; кече, плъст; 2. attr от филц/ кече. [fеlt] v 1. сплъстявам се, ставам/правя на кече; 2. покривам с кече.

felucca

- [fi'l§kъ] n мор. фелука, фелюга.

female

- ['fi:meil] I. а женски (и бот., тех.), от женски пол; II. п жена (обик. пренебр.); женска (на животно), самка; бот. женски цвят.

feminine

- ['feminin] I. а женски (и грам., за рима и пр.); II. п грам. женски род; the eternal ~ вечно женственото, вечната жена.

femininity

- [femi'niniti] n 1. женственост; 2. жените, женският пол.

feminize

- ['feminaiz] v изнежвам (се); ставам женствен; придавам женски качества на.

femoral

- ['femъrъl] а анат. бедрен.

femur

- ['fi:mъ] n анат. бедрена кост, бедро.

fen

- [fen] n мочурище, тресавище, блатиста местност; the F.s блатиста област в Източна Англия.

fen-fire

- ['fenfaiъ] n блуждаещ огън (над тресавище).

fence

- [fens] n 1. ограда, стобор; сп. препятствие; 2. фехтовка, борба с шпаги; 3. sl. укривател на крадени вещи; скривалище/склад за крадени вещи; to be/sit on the ~ резервирам се, изчаквам, седя на два стола; to come down on the right side of the ~ излизам прав, спечелвам; to come down on one or the other side of the ~ поддържам и едната, и другата страна; to rush o.'s ~s действувам прибързано. [fens] v l. заграждам, ограждам (in, about, round, up); 2. сп. прескачам ограда/препятствие (за кон); 3. фехтувам се, бия се с шпага; 4. пазя, эащищавам, предпазвам, прикривам (from, against); 5. отбягвам, пaрирам (удар и пр.) (и с off); шикалкавя, гледам да печеля време (и to ~ with a question); гледам да се измъкна; 6. укривам/търгувам с крадени вещи; 7. to ~ off 1) преграждам (част от място); 2) отклонявам, парирам; предотвратявам.

fence-sitting

- ['fens'siti¤] n изчакване, неутралитет.

fencer

- ['fensъ] n 1. фехтовач; 2. кон, който прескача препятствие.

fencing

- ['fensi¤] n 1. фехтовка, борба с шпаги; прен. кръстосване на шпаги; 2. ограждане, преграждане; 3. (материал за) ограда/стобор; 4. sl. укриване на/ търговия с крадени вещи; 5. шикалкавене, извъртане; изчакване.

fencing-bout

- ['fensi¤baut] n борба с шпаги.

fencing-master

- ['fensi¤'ma:stъ] n учител по фехтовка.

fend

- [fend] v 1. to ~ off предотвратявам, парирам, отстранявам; 2. to ~ for обик. refl. грижа се за, издържам (семейство и пр.).

fender

- ['fendъ] n 1. решетка пред камина; 2. предпазител, броня; предпазна скара (на трамвай и пр.); ам. калник; 3. мор. фендер.

fenestrated

- ['fenistreitid] а бот. надупчен, с дупчици; решетъчен.

fenestration

- [,feni'streishn] n 1. арх. разпределение на прозорците на стена; 2. бот., зоол. решетъчен строеж.

fenianism

- ['fi:niъnizъm] n ист. учение и политика на ирландска революционна организация.

fenman

- ['fenmъn] n (pl -men) жител на блатиста област в Източна Англия.

fennel

- ['fenl] n копър (Foeniculum vulgare).

fenny

- [' feni] a 1. мочурлив, блатист; 2. който живее/ расте из блата/тресавища.

feoff

- []= fief.

feral

- ['fiъrъl] a 1. див, неопитомен; 2. подивял; 3. груб, варварски.

feria

- ['fiъriъ] n цьрк. делник, делничен ден.

ferial

- ['fiъriъl] а книж. делничен.

feritory

- ['feritъri] n 1. хранилище за мощи; 2. част от църква, където се пазят мощи; 3. погребална кола; гроб(ница).

ferity

- ['feriti] n диво/неопитомено сьстояние.

ferment

- ['fъ:ment] n 1. фермент; квас; 2. ферментация, кипене; 3. прен. кипеж, вълнение, възбуда; to be in a state of ~ кипя, вълнувам се. [fъ'ment] v 1. ферментирам, кипя; предизвиквам ферментация/кипене; 2. възбуждам (се), вълнувам (се), кипя.

fermentable

- [fъ'mentъbl] а способен да ферментира/кипи.

fermentation

- [,fъ:men'teishn] n 1. ферментация, ферментиране, кипене; 2. запарване, спарване (на жито и пр.); 3. кипеж, вълнение, възбуда.

fermentative

- [fъ'mentъtiv] а ферментационен.

fern

- [fъ:n] n папрат; wall ~ сладка папрат (Polypodium vulgare); flowering/royal ~ царска папрат; осмунда (Osmunda regalis).

fern-owl

- ['fъ:naul] n зоол. козодой (Caprimulgus europaeus).

fern-seed

- ['fъ:nsi:d] n спори на папрат (за които се е смятало, че могат да направят човека невидим).

fernery

- ['fъ:nъri] n 1. място за отглеждане на папрати; 2. място, обрасло с папрат.

fernshaw

- ['fъ:nshо:] n гъстак от папрат.

ferny

- ['fъ:ni] а 1. папратовиден; 2. обрасъл с папрат.

ferocious

- [fi'roushъs] а див, свиреп, жесток.

ferociousness

- [fi'roushъsnis] n дивост, свирепост, жестокост.

ferocity

- [fi'rоsiti] n дивост, свирепост, жестокост.

ferrate

- ['fereit] n хим. сол на желязната киселина, ферат.

ferreous

- ['ferias] а железен; като желязо.

ferret

- ['ferit] n 1. полуопитомен пор (Mustela furo); 2. зорък преследвач/детектив, "копой". ['ferit] v 1. ловя/гоня с помощта на пор; 2. тършувам, ровя се (for); 3. to ~ out издирвам, откривам, изтръгвам, измъквам (тайна и пр.).

ferreter

- ['feritъ] n прен. копой.

ferrety

- ['feriti] а подобен на/като пор.

ferriage

- ['feriidj] n (такса за) пренасяне с лодка/кораб.

ferric

- ['ferik] а хим. железен, съдържащ желязо в най-висока валенция.

ferriferous

- [fe'rifъrъs] а съдържащ тривалентно желязо (за почва и пр.).

ferris wheel

- ['feris'wi:l] n виенско колело (в увеселителен парк).

ferroconcrete

- ['ferou'kоnkri:t] n, а железобетон(ен).

ferrotype

- ['feroutaip] n фот. феротипия.

ferrous

- ['ferъs] a 1. железен; 2. хим. съдържащ двувалентно желязо.

ferruginous

- [fъ'ru:djinъs] а 1. съдържащ желязо; 2. ръждивокафяв.

ferrule

- ['feru:l] n 1. шип (на бастун и пр.); 2. тех. втулка, гилза, букса, муфа, обръч.

ferry

- ['feri] v 1. пренасям с лодка/самолет и пр. на другия бряг; преминавам на другия бряг с лодка/ самолет и пр. (across, over); 2. доставям (самолет) на купувача. ['feri] n 1. пренасяне на другия бряг; 2. право на пренасяне пътници и пр. на другия бряг; 3. кораб/самолет и пр. за пренасяне на пътници; ферибот; 4. място, където се преминава река и пр. с ферибот; 5. служба за доставяне самолети на купувача.

ferry-boat

- ['feribout] n ферибот.

ferryman

- ['ferimъn] n (pl -men) лодкар, който пренася пътници и пр. през река.

fertile

- ['fъ:tail] а 1. плодороден; 2. плодовит; богат, изобилствуващ (in) (и прен.); 3. биол. оплоден (за яйце); бот. кълняем; 4. оплодяващ.

fertility

- [fъ'tiliti] n 1. плодородност; плодородие; 2. плодовитост; богатство, изобилие (и прен.), ~of invention изобретателност; 3. бот. кълняемост.

fertilizable

- ['fъ:tilaizъbl] а податлив на оплождане/подобрение/обогатяване.

fertilization

- [,fъ:tilai'zeishn] n 1. торене, наторяване, подобрение, обогатяване, 2. биол. оплодяване, оплождане; бот. опрашване

fertilize

- ['fъ:tilaiz] v 1. торя, наторявам, обогатявам, подобрявам; 2. биол. оплодявам, оплождам; бот. опрашвам.

fertilizer

- ['fъ'tilaizъ] n 1. тор; 2. оплодител; оплодотворител.

ferula

- ['ferjulъ] n 1. бот. вид сенникоцветно растение; 2. цьрк. скиптър.

ferule

- ['ferju:l] n пръчка/линия, с която учителят бие децата; прен. учителски/родителски авторитет. ['ferju:l] v бия с пръчка/линия.

fervency

- ['fъ:vъnsi] n жар, страст, плам, ревност.

fervent

- ['fъ:vъnt] а 1. горещ, жарък, палещ; 2. прен. горещ, жарък, пламенен; страстен, ревностен.

fervid

- ['fъ:vid] = fervent 2.

fervour

- ['fъ:vъ] n 1. прен. жар, плам; разпаленост; страст, ревност; 2. жега; зной.

fescinnine

- ['fesinain] а циничен, нецензурен.

fescue

- ['feskju:] n 1. бот. власатка (Festuca ovina); 2. показалка.

festal

- ['festl] a 1. празничен, тържествен; 2. весел, радостен.

fester

- ['festъ] v 1. гноя, загноявам, бера, забирам; 2. гния, разлагам се; 3. причинявам загнояване/гниене/разлагане; 4. измъчвам, тровя. ['festъ] n цирей; гнойна рана.

festival

- ['festivъl] n 1. празник, празненство; 2. фестивал; 3. attr празничен; фестивален.

festive

- ['festiv] а 1. празничен, тържествен; 2. весел, радостен; 3. весел, който обича да се весели.

festivity

- [fes'tiviti] n 1. тържественост; веселост; 2. pl празненство, веселие.

festoon

- [fes'tu:n] n гирлянда, фестон (и арх.). [fes'tu:n] v окачвам като гирлянда; окичвам с гирлянди.

festoonery

- [fes'tu:nъri] n украса от гирлянди.

fetal

- []= foetal.

fetch

- [fetsh] v 1. отивам да взема/да донеса/да доведа; донасям, довеждам; вземам; to ~ and carry (for s.o.) изпълнявам разпорежданията/поръчките на някого; 2. изваждам, изкарвам, добивам; изтръгвам; to ~ tears from s.o.'s eyes изтръгвам сълзи от очите на някого; 3. продавам се на (цена); докарвам (печалба); 4. привличам, харесвам се/нравя се на; спечелвам, грабвам; 5. дразня, раздразням; 6. мор. (до)стигам; докарвам; to ~ s.o. a blow разг. удрям някого; I ~ed him one on the nose цапнах го/цапнах му един по носа; to ~ o.'s breath поемам си дъх; прен. съвземам се; трепвам, ахвам; to fetch a sign/a groan въздъхвам/изпъшквам тежко; to ~ a compass/a circuit правя кръг, заобикалям, обхождам; to ~ a pump наливам вода в помпа, за да започне да работи; fetch out 1) изваждам, изкарвам, извеждам; 2) изчиствам, изваждам (петно); З) карам/правя да изпъкне; fetch to свестявам (се), съвземам се; fetch up 1) повръщам, бълвам; 2) припомням (си); З) наваксвам (изгубено време и пр.); 4) спирам се, пристигам; 5) мор. спирам, пристигам (at); 6) прен., особ ам. свършвам, довеждам, докарвам; I wonder where all this is going to ~ up at? (чудя се) докъде ли ще доведе всичко това? [fetsh] n 1. донасяне, довеждане; 2. хитрина, номер; 3. път, разстояние; ширина на залив; 4. мор. лавиране. [fetsh] n 1. двойник; 2. дух, привидение, призрак.

fetching

- ['fetshi¤] а привлекателен, прелестен.

fete

- [feit] n фр. 1. празник, празненство; 2. имен ден (и ~-day); 3. сбор; (благотворителен) базар. [feit] v чествувам.

fetiche

- []= fetish.

feticide

- []= foeticide.

fetid

- ['fetid] а вонещ, зловонен.

fetidity

- [fe'tiditi] n зловонност; воня, зловоние.

fetish

- ['fetish] n l. муска, амулет, фетиш; 2. фетиш, кумир; to make a ~ of издигам в култ.

fetlock

- ['fetlоk] n 1. глезен (на кон); 2.= feather

fetter

- ['fetъ] n обик. pl 1. окови, вериги (и прен.), букаи; 2. робство. ['fetъ] v l. оковавам (във вериги), спъвам (кон); 2. преча на, спъвам.

fetterlock

- ['fetъlоk] n букаи (на кон).

fettle

- ['fetl] n състояние; to be in fine/good/high ~ в добро състояние/настроение съм; добре/в добра форма съм.

fetus

- [] = foetus.

feud

- [fju:d] n вражда между семейства; deadly/blood ~ смъртна/кръвна вражда, вендета. [fju:d] n ист. феод; васално/феодално владение/право.

feudal

- ['fju:dl] а феодален; ~ lord феодал.

feudalism

- ['fju:dъlizm] n феодализъм, феодален строй.

feudatory

- ['fju:dъtъri] ист. I. a l. който държи феодална земя; 2. феодален (за имот); II. п васал.

feuilleton

- ['fъ:itоn] n фр. фейлетон.

fever

- ['fi:vъ] n 1. температура; треска (и прен.); малария; трескаво състояние; нервна възбуда; to be in a ~ of impatience горя/изгарям от нетърпение, в трескаво очакване съм; ~ of excitement трескаво вълнение; 2. attr трескав; маларичен; mike ~ страх/вълнение пред микрофона. ['fi:vъ] v хвърлям в треска; заболявам от малария; вдигам температура.

fever pitch

- ['fi:vъpitsh] n връхна точка (на вьлнение и пр.), необикновена възбуда.

fever-heat

- ['fi:vъhi:t] n 1. мед. повишена/висока температура; 2. прен. най-високо напрежение, връхна точка.

fever-trap

- ['fi:vъtraep] n нездравословно място, огнище на болести.

fevered

- ['fi:vъd] а трескав (и прен.); възбуден, пламнал (за вьображение и пр.).

feverish

- ['fivъrish] а l. трескав (и прен.), пламнал, горещ; 2. възбуден, неспокоен; 3. нездравословен.

few

- [fju:] а малко (на брой); a ~ people няколко души; ~ people малко хора, малцина; such books are ~ and far between такива книги ca рядкост/рядко се срещат; every ~ days/minutes през няколко дни/минути. [fju:] n малко, малцина; а ~ няколко, неколцина; quite a ~ /a good ~, not a ~ доста много хора; the thinking ~ малцината мислещи хора; a select ~ неколцина избрани.

fewness

- ['fju:nis] n малък/ограничен брой; малобройност, малочисленост.

fey

- [fei] а l. обречен на смърт; 2. в странно/повишено настроение, (сякаш) побъркан; 3. с дарба на ясновидец.

fez

- [fez] n фес.

fiance

- [fi'a:nsei] n фр. годеник.

fiancee

- [fi'a:nsei] n фр. годеница.

fiat

- ['faiъt] n лат. съгласие; одобрение; разрешение; декрет.

fib

- [fib] n дребна лъжа, измислица. [fib] v (-bb-) послъгвам, измислям.

fibber

- ['fibъ] n лъжец на дребно.

fibre

- ['faibъ] n l. фибра, клетъчно/мускулно влакно; жилка, жичка, нишка; нерв; лико; тъкан, съставена от нишки/влакна/жички; влакнест строеж; vegetable ~ растително влакно; every ~ of his being цялото му същество, той целият; 2. бот. коренче; 3. характер, природа, същност; our moral ~ духовната/нравствената ни същност; man of fine/coarse ~ изтънчен/груб човек; 4. сила, издръжливост.

fibre-board

- ['faibъbо:d] n талашит.

fibre-glass

- ['faibъgla:s] n стъклопласт.

fibriform

- ['faibrifо:m] а нишковиден, влакновиден; влакнест; на нишки/жички/жилки.

fibril

- ['faibril] n l. влакънце; бот. коренно влакънце; 2. анат. малко разклонение (на нерв).

fibrillation

- [faibri'leishn] n влакнест строеж; разклонение на влакънца.

fibrillose

- ['faibrilous] = fibriform.

fibroid

- ['faibrоid] I. а влакнест, като влакно; II. n мед. фиброма, фиброзен тумор.

fibrous

- ['faibrъs] = fibriform.

fibster

- ['fibstъ] = fibber.

fibula

- ['fibjulъ] n (pl -ae [i:], -as [az]) 1. археол. фибула; 2. анат. фибула, малък пищял.

fickle

- ['fikl] а непостоянен; променчив, променлив; капризен.

fictile

- ['fiktail] а 1. пластичен (за глина); 2. керамичен, грънчарски; 3. глинен.

fiction

- ['fikshъn] n 1. измислица, фикция; плод на въображението; legal ~ юр. легална фикция; polite ~ лъжа, която привидно се приема за истина; 2. белетристика, художествена проза; writer of ~, ~ writer белетрист, романист.

fictional

- ['fikshъnъl] a 1. измислен, въображаем; 2. белетристичен; ~ literature белетристика.

fictionalize

- ['fikshъnъlaiz] v предавам (действителни сьбития) във форма на роман, романизирам.

fictioneer

- [fikshъ'niъ] n съчинител на романи и пр., драскач.

fictionist

- ['fikshъnist] n белетрист, романист.

fictitious

- [fik'tishъs] a 1. измислен, въображаем; 2. фалшив, подправен; лъжлив, фиктивен; неистински; привиден, престорен.

fictive

- ['fiktiv] а 1. фиктивен; въображаем, измислен; 2. белетристичен.

fid

- [fid] n подпора.

fiddle

- ['fidl] n 1. (инструмент, подобен на) цигулка; гьдулка; цигулар (в оркестьр); 2. мор. рамка на масата, за да не падат предметите при вълнение; 3. sl. измама; as fit as a ~ в отлично състояние, в цветущо здраве; face as long as a ~ намръщено/ кисело лице; to play second ~ to s.o. играя второстепенна роля в сравнение с някого; to hang up o.'s ~ when one comes home блестя в обществото, a вкъщи съм скучен. ['fidl] v 1. свиря на цигулка и пр.; 2. губя си времето, занимавам се с празни работи (често about); to ~ away o.'s time пилея/пропилявам си времето; 3. играя си, въртя в ръцете си (with); 4. sl. мамя, измамвам; подправям, нагласям, фалшифицирам.

fiddle-de-dee

- ['fidldi'di:] n глупости, тинтири-минтири.

fiddle-faddle

- ['fidlfaedl] n глупости, празни работи; суетене; дрън-дрън, тинтири-минтири. ['fidlfaedl] а незначителен; дребнав. ['fidlfaedl] v губя/пилея си времето; суетя се.

fiddler

- ['fidlъ] n 1. цигулар; гъдулар; свирач; 2. sl. измамник; мошеник; фалшификатор; 3. вид малък рак (Gelasimus vocans); 4. безделник.

fiddlestick

- ['fidlstik] n 1. лък на цигулка; 2. разг. дреболия; глупост; 3. рl глупости, тинтири-минтири.

fiddling

- ['fidli¤] а разг. дребен, незначителен, маловажен; суетлив; ~ criticism заядлива/дребнава критика; ~ job нервна/досадна работа.

fidelity

- [fi'deliti] n 1. вярност, преданост (to); 2. точност, прецизност.

fidget

- ['fidjit] v 1. въртя се, шавам, мърдам, не ме свърта на едно място; 2. играя си, въртя в ръцете си (with); 3. притеснявам (се), безпокоя (се); съкълдисвам се. ['fidjit] n 1. често рl неспокойно/нервно състояние; нервничене; суетене, нервни движения; to be in a ~, to have the ~s не ме свърта на едно място; it gives me the ~s това ме нервира; 2. човек, който не се свърта на едно място/не може да стои мирно.

fidgety

- ['fidjiti] а 1. който не се свърта на едно място/не може да стои мирен; 2. нервен; притеснен.

fiduciary

- [fi'dju:shъri] I. a 1. доверен; поверен; 2. основан на доверие; чиято стойност се гради върху общественото доверие; II. п довереник, доверено лице.

fie

- [fai] int фу! срамота! ~ upon you! не те е срам! ~ for shame! срамота!

fief

- [fi:f] n 1. феодално владение; 2. прен. сфера на влияние.

field

- [fi:ld] n 1. поле; нива; ливада; in the ~s на полето, in the open ~ на открито поле; 2. мин. поле, находище; басейн; мина; 3. голямо пространство; 4. фон, поле (на картина, монета и пр.); 5. поле, обсег; magnetic ~ магнитно поле; ~ of fire воен. обсег; 6. бойно поле, полесражение (и ~ of battle), театър на военни действия; сражение, битка; to keep the ~ продължавам сражението, не отстъпвам (и прен.); to take the ~ влизам в сражение; to hold the ~ задържам се на/държа позициите си (и прен.); to be left in possession of the ~ излизам победител, оставам господар на положението; in the ~ в сражение; на действителна служба; ~ service действителна служба; to bring into the ~ хвърлям в сражението/ битката; ~ of honour поле на честта; 7. поле, поприще, сфера (на действие); област, клон, специалност; to have a clear ~ before one имам свобода на действие; to leave the ~ open въздържам се от намеса, не се меся; work in the ~ работа на терен/по места (за проучване, агитация и пр.); 8. сп. игрище, терен; спортна площадка; писта (за конни сьстезания); всички участници в състезание; всички коне/ ловци, участвуващи в състезание/лов; to place the ~ разпределям играчите по местата им; to be among the ~ участвувам в лова; 9. attr 1) полски; 2) полеви; З) на терена, по места; fair ~ and no favour еднакви условия за всички (при сьстезание и пр.); to play the ~ не вземам страна, пазя неутралитет. [fi:ld] v 1. сп. хващам топката и я връщам (при крикет и пр.); 2. сп. разпределям играчите; излизам с (отбор); 3. воен. хвърлям в сражение; 4. импровизирам отговор/решение.

field artillery

- ['fi:ld a:'tilъri] n лека/полска артилерия.

field day

- ['fi:lddei] n 1. воен. маневри; 2. ден, посветен на научни наблюдения на терен/място; 3. ден, пълен със събития/с успехи; 4. ам. ден на атлетически състезания, атлетическа среща.

field events

- ['fi:ld i'vents] n pl сп. състезания по лека атлетика.

field hand

- ['fi:ld, haend] n полски/земеделски работник.

field marshal

- ['fi:ld, ma:shъl] n фелдмаршал.

field officer

- ['fi:ld ofisъ] n старши офицер.

field sports

- ['fi:ld'spо:ts] n pl 1. лов, риболов, стрелба; 2. лека атлетика.

field test

- ['fi:ld'test] n проверка на терен (не в лаборатория).

field trial

- ['fi:ldtraiъl] = field test.

field trip

- ['fi:ldtrip] n излет за събиране на материали; посещение на музей, завод и пр. с учебна цел.

field-glass

- ['fi:ldgla:s] n военен бинокъл/далекоглед.

field-glasses

- ['fi:ldgla:siz] n военен бинокъл/далекоглед.

field-hospital

- ['fi:ld'hоspitl] n полева болница.

field-ice

- ['fi:ld,ais] n крайбрежни ледове, големи плуващи ледени блокове.

field-test

- ['fi:ldtest] v подлагам на проверка на терен.

fielder

- ['fi:ldъ] n сп. филдер, защитник (при крикет, бейзбол).

fieldfare

- ['fi:ldfЁъ] n хвойнов дрозд (Turdus pilaris).

fieldpiece

- ['fi:ldpi:s] n воен. леко полско оръдие.

fieldsman

- ['fi:ldzmъn] n (pl -men) = fielder.

fieldwork

- ['fi:ldwъ:k] n 1. полска/земеделска работа; 2. събиране на материали за научно изследване на терен/на открито/на място; 3. често рl воен. временей вал; окоп.

fieldworker

- ['fi:ldwъ:kъ] n учен и пр., който събира материали на терен/на открито/на място.

fiend

- [fi:nd] n 1. дявол, демон, зъл дух, сатана; 2. злодей, звяр, сатана; 3. маниак на някаква тема, запалянко; човек, пристрастен към нещо; autograph ~ страстен събирач на автографи; freshair ~ маниак на тема чист въздух; 3. голям майстор, спец, факир (at).

fiendish

- ['fi:ndish] а дяволски, сатанински; адски, пъклен; жесток.

fiendishness

- ['fi:ndishnis] n сатанинска жестокост/злоба.

fierce

- [fiъs] а 1. свиреп, жесток; ожесточен; 2. бурен, буен, бушуващ (за буря, чувства и пр.); страстен, пламенен (за желание и пр.); усилен, много напрегнат; 3. sl. отвратителен, противен.

fierceness

- ['fiъsnis] n 1. свирепост, жестокост; ожесточеност; 2. бурност, буйност; сила; страст(ност), пламенност.

fiery

- ['faiъri] а 1. горещ, пламтящ, пламнал; огнен; огненочервен; 2. пламенен, страстен, ревностен; раздразнителен, избухлив, сприхав, лют, кибритлия; 3. лют, парлив; 4. възпламенителен, запалителен (за газ); 5. възпален, лют (за рана).

fiesta

- [fi:'estъ] n 1. религиозен празник; 2. тържество, празненство, празник.

fife

- [faif] n 1. малка флейта за военна музика; drum and ~ band военна музика; 2. свирач на такава флейта, флейтист. [faif] v свиря/изсвирвам на флейта.

fifer

- ['faifъ] = fife 2.

fifteen

- ['fifti:n] n 1. петнадесет; 2. сn. отбор по ръгби.

fifteenth

- ['fif'ti:nҐ] I. а петнадесети; П. n една петнадесета.

fifth

- [fifҐ] I. a пети; II. n 1. една пета; 2. муз. квинта.

fiftieth

- ['fiftiъҐ] I. а петдесети; II. n една петдесета.

fifty

- ['fifti] n петдесет; to go ~-~, to do a deal on a ~-~ basis деля наполовина/наравно; a ~-~ chance петдесет на сто вероятност.

fig

- [fig] n смокиня (плодьт и дьрвото) (Ficus carica). [fig] n разг. 1. облекло, премяна, тоалет; in full ~ пременен, нагизден, наконтен; официално облечен; 2. състояние; настроение; in fine/good ~ в добра форма. [fig] v (-gg-) 1. пременявам, нагиздям (често с out, up); 2. тимаря (кон); 3. sl. стимулирам (кон) с допинг.

fig-leaf

- ['figli:f] n 1. смокинов лист (и изк.); 2. прен. прикритие, параван.

fight

- [fait] v (fought [fо:t]) 1. боря се, бия се, сражавам се, водя борба (с, срещу, против); to ~ (against, with) the enemy боря се с неприятеля; to ~ against disease боря се срещу болестите; to ~ a battle участвувам в сражение; to ~ s.o.'s battle вземам страната на някого; to ~ a good fight сражавам се добре; to ~ the good fight боря се за добро дело; to ~ o.'s way пробивам си път с мъка; to ~ an action (at law) защищавам се пред съда, отстоявам исканията си пред сьда; to ~ a point защищавам/отстоявам факт/ принцип и пр.; споря върху даден въпрос; an army ~s on its belly празна раница не пази граница; 2. управлявам, направлявам (кораб, войска при сражение); 3. насьсквам за борба (кучета, петли и пр.); fight back съпротивлявам се; fight down побеждавам, надвивам; превъзмогвам; fight off 1) отблъсквам (неприятел); 2) боря се срещу; надвивам (на болест); fight out боря се/сражавам се докрай; to ~ it out боря се докрай; решавам с борба. [fait] n 1. борба; бой, битка, сражение; борене; спор; to have a hard ~ to с мъка успявам да; to make a ~ of it, to put up a ~ съпротивлявам се; 2. борчески дух, желание за борба; умение да се бори човек; to show ~ показвам желание за борба; показвам си ноктите; съпротивлявам се, не се предавам; this took all the ~ out of him това го накара да изгуби всякакво желание за борба, това сломи борческия му дух.

fighter

- ['faitъ] n 1. борец; боец; 2. ав. боен самолет, изтребител.

fighting

- ['faiti¤] а 1. борчески, боек; боен, боеви; 2. готов за борба; to be on ~ terms на нож сме; ~ drunk пиян и готов да се бие; ~ chance изглед/възможност за успех в много трудна задача/положение.

fighting cock

- ['faiti¤kоk] n петел за борба.

fighting fund

- ['faiti¤f§nd] n фонд за борба за дадена кауза.

fighting-fit

- ['faiti¤'fit] а в отлична форма.

figment

- ['figmъnt] n измислица, плод на въображението/фантазията.

figuration

- [figju'reishn] n 1. оформяне (на идея); 2. форма, очертание, контур, силует; 3. символично представяне; алегория; 4. украсяване с фигури; 5. муз. украшение.

figurative

- ['figjurъtiv] а 1. преносен (за значение, употреба на дума и пр.); 2. метафоричен, символичен, образен (за стил); изпълнен с метафори; ~ writer писател, който обича метафорите; 3. изобразяващ символично/метафорично; 4. изобразителен, пластичен.

figurativeness

- ['figjurъtivnis] n метафоричност, символичност, образност.

figure

- ['figъ] n 1. фигура; човек; тяло, телосложение; външен вид; образ, облик; in ~ по телосложение; fine ~ of a man хубав/представителен мъж; to cut/ make a (brilliant) ~ правя силно впечатление, блестя, играя важна роля; to cut a poor/sorry ~ жалък съм, не правя никакво впечатление; to cut no ~ ам. нямам значение, не важа; person of ~ забележителен човек; 2. личност; деец; public ~ общественик; 3. изк. изображение (ни човешка и пр. фигура), образ, фигура; статуя; 4. фигура, илюстрация, чертеж, диаграма и пр. (в книга и пр.); 5. геом. фигура, тяло; 6. фигура (при танц, кьнки); to cut ~s правя фигури (с кьнки); 7. десен (на плат); 8. цифра, число; сума, цена; рl смятане; аритметика; to be quick/smart at ~s умея да смятам, бива ме по аритметика; double ~s двуцифрени числа; his income runs into four/five, etc. ~s доходът му e с хиляди/десетки хиляди и пр.; 9. лит. реторична фигура; преносен израз; метафора; сравнение (и ~ of speech); 10. муз. мотив. ['figъ] v l. рисувам, изобразявам; представям графически, чертая, начертавам; обик. pass украсявам с фигури; десенирам; 2. представям си, въобразявам си (to o.s.); 3. означавам с цифри; (пре)смятам, изчислявам; 4. фигурирам, съм; участвувам; явявам се; 5. ам. мисля, смятам, преценявам; 6. муз. шифрирам (бас); that/it ~s aм. разг. ясно, така е; вероятно; figure on разчитам на; they ~d on your arriving early разчитаха, че ще пристигнете рано; figure out 1) пресмятам, изчислявам; 2) възлизам (at на); 3) измислям, намислям; разбирам, проумявам.

figure-dance

- ['figъda:ns] n танц с фигури.

figure-head

- ['figъhed] n 1. изображение на (човешка) фигура на носа на кораб; 2. прен. фигурант.

figurine

- ['figjuri:n] n статуетка; малка скулптурна група от теракота.

filagree

- ['filъgri:] = filigree.

filament

- ['filъmъnt] n 1. влакно, влакънце (и анат., бот); дръжка на тичинка; нишка, жичка; 2. ел. нажежаема жичка.

filamentary

- [filъ'mentъri] а с/от влакна/жилки; влакновиден, нишковиден; влакнест.

filamented

- ['filъmentid] а влакнест; с влакна/жилки/нишки.

filamentous

- [filъ'mentъs] а влакновиден, нишковиден.

filatory

- ['filъtъri] n предачна машина.

filature

- ['filъtshъ] n (машина/фабрика за) точене на сурова коприна.

filbert

- ['filbъt] n 1. цариградски лешник (Corylus maxima); 2. леска (Corylus).

filch

- [filtsh] v крада, открадвам, задигам, замъквам.

file

- [fail] n 1. пила; 2. разг. хитрец; it needs the ~ прен. има нужда от изглаждане. [fail] v 1. пиля, изпилявам; 2. прен. изглаждам, обработвам. [fail] n 1. папка; дело; архива; картотека; списък; 2. досие. [fail] v 1. регистрирам; картотекирам; нареждам/пазя в архива; 2. подавам (молба и пр.); 3. изпращам (дописка) във вестник. [fail] n 1. редица (един зад друг); in single/Indian ~ в индийска нишка; 2. шах вертикална редица квадрати. [fail] v марширувам/вървя в колона, дефилирам; file away отминаваме в редици; file in влизаме/точим се един по един; file off = file away; file out излизаме/източваме се един по един; file past дефилирам край.

file-card

- ['failka:d] n фиш.

file-clerk

- ['failkla:k] n архивар; картотекар.

file-copy

- ['failkоpi] n екземляр за архивата, архивен екземпляр.

file-fish

- ['failfish] n риба трион (Balistada).

filemot

- ['filimъt] а ръждивокафяв, жълтеникавокафяв.

filer

- ['failъ] n 1. регистратор, архивар; 2. класьор, шкаф/чекмедже и пр. за папки/фишове.

filet

- ['fi:lei] n филе.

filial

- ['filiъl] а синовен, на дъщеря; сроден (като син, дьщеря).

filiation

- [,fili'eishn] n 1. състояние/положение на син/дъщеря; синовно отношение; 2. произход, родство; 3. прен. клон, издънка; клон, филиал; 4. юр. присъждане/установяване на бащинство (на незаконородено дете).

filibuster

- ['filib§stъ] n ам. пол. обструктор. ['filib§stъ] v ам. пол. правя обструкции.

filibusterer

- [,fili'b§stъrъ] n ам. пол. обструктор.

filigree

- ['filigri:] n 1. филигран; 2. изделие с ажурен/ нежен строеж; 3. прен. нежно творение на фантазията.

filigreed

- ['filigri:d] а украсен с филигран.

filing

- ['faili¤] n 1. пилене, изпиляване; 2. pl стърготини (от изпиляване). ['faili¤] n регистриране; класиране; картотекиране.

filing-cabinet

- ['faili¤,kaebinit] n класьор, шкаф/чекмедже и пр. за папки/фишове и пр.

filing-case

- ['faili¤,keis] n папка.

filipino

- [,fili'pi:nou] n исп. филипинец.

fill

- [fil] v 1. пълня (се), напълвам (се), изпълвам (се) (with с); 2. запълвам; натъпквам; пломбирам (зьб) (with с); насищам (за храна), насищам се; ам. попълвам се (за бройка); ам. затлачвам, запълвам (канал и пр.); изпълвам (пространство), to ~ (in, up) o.'s time запълвам си времето; 3. заемам (място, служба); назначавам (на вакантно място); 4. ам. изпълнявам (порьчка, рецепта); отговарям на (изисквания); 5. наливам (into); 6. мор. надувам се, издувам се (за платна); fill in 1) затъпквам, натъпквам; запълням, напълвам (трап и пр.); зазиждам (врата и пр.); 2) попълвам (празнина, формуляр и пр.); 3) разг. временно замествам (for); 4) запълвам (време с дадена работа); 5) осведомявам, разказвам подробно; his friends ~-ed him in on the latest news приятелите му подробно му разправиха последните новини; fill out 1) напълням (се); надувам (се), закръглям (се); 2) напълнявам, закръглям се; 3) разширявам; допълвам; fill up 1) пълня (се) догоре, напълвам (се); препълвам (се); претъпквам (се); to ~ up with petrol наливам си достатъчно бензин; 2) fill in. [fil] n 1. достатъчно/необходимо количество, предостатъчно количество; едно пълнене; a ~ of tobacco тютюн за една пула, една лула тютюн; 2. ситост, насита; to eat/drink o.'s ~ наяждам се/напивам се до насита; to have o.'s ~ of playing/talking наигравам се/наприказвам се; to have o.'s ~ of pleasures насищам се на удоволствия.

filled

- [fild] a 1. с примес; ~ cotton чиришлия платно; 2. в сьчет. пълен с; water ~ пълен с вода.

filler

- ['filъ] n 1. пълнач; пълнител; пълначка; 2. пълнеж (който придава дадено качество); 3. заряд (на снаряд).

fillet

- ['filit] n 1. панделка, лента (за коса); превръзка; ивица; 2. филе (от месо, риба); рибица; 3. арх. ивица, корниз; 4. текст. ива; 5. тех. надебеление; длаб, жлеб, вдлъбнатина. ['filit] v 1. връзвам с панделка/лента и пр.; 2. нарязвам (месо, риба) на резени за готвене.

filling

- ['fili¤] n 1. пълнеж, плънка; 2. пломба (на зьб).

filling-station

- ['fili¤,steishn] n авт. бензиностанция; сервиз.

fillip

- ['filip] n 1. леко чукване/перване с пръст; 2. тласък, подтик, стимул, импулс; to give a ~ to давам подтик на, подтиквам, импулсирам, раздвижвам, активизирам; 3. дреболия. ['filip] 1. чуквам леко/первам с пръст; 2. тласкам, подтиквам, стимулирам, импулсирам, активизирам, раздвижвам.

fillister

- ['filistъ] n тех. 1. фалц, дълбей, жлеб; 2. фалцовник.

filly

- ['fili] n млада кобила; разг. прен. живо, разпуснато момиче/млада жена.

film

- [film] n 1. тънък/лек пласт/слой; тънка/лека покривка; було, воал; корица, кожица, ципица; потъмняване; мъглявина, мъглявост; лека мъгла, мъглица; eyes coated with the ~of death изцъклени очи; 2. нишчица, жилчица, жичка; 3. фот. филм; 4. кино филм; рl кино, кинематография; news/topical ~ филмов репортаж; кинопреглед; to take/shoot a ~ снемам филм; to act for the ~s киноартист съм; 5. attr кино-, филмов; ~ fan кинолюбител; ~ peoplle кинодейци; to have a ~ face фотогеничен съм. [film] v 1. покривам (се) с тънък слой/пласт; замъглявам (се); потъмнявам; 2. филмирам, екранизирам, снемам (роман, пиеса) на филм; 3. подходящ съм за филмиране (за сцена); to ~ well фотогеничен съм.

filmable

- ['filmъbl] а подходящ/добър за филмиране.

filmcard

- ['filmka:d] n микрофиш.

filmdom

- ['filmdъm] n кинодейци; свят на киното, филмов свят.

filmic

- ['filmik] а филмов (за изкуство, артист и пр.).

filminess

- ['filminis] n 1. мъглявост, замъгленост; 2. лекота, ефирност.

filmland

- ['filmlaend] = filmdom.

filmmaker

- ['film,meikъ] n ам. кинодеец.

filmsetting

- ['film,seti¤] n ам. печ. фототипия.

filmstrip

- ['filmstrip] n ам. диафилм.

filmy

- ['filmi] а мъгляв, замъглен; обвит/забулен в мъгла.

filter

- ['filtъ] n филтър, цед(ил)ка. ['filtъ] v 1. филтрирам, прецеждам, пречиствам (често с out); 2. изцеждам се, прецеждам се, оцеждам се; прониквам (често с through); 3. прен. постепенно се разчувам; ам. постепенно влизаме на малки групи (за хора) (into); 4. авт. постепенно влизаме в поток от коли; движа се/ следвам определената от стрелката посока.

filter-bed

- ['filtъbed] n резервоар за пречистване/филтриране на вода.

filter-paper

- ['filtъ,peipъ] n филтърна хартия.

filter-tip

- ['filtъtip] n цигара с филтър.

filterable

- ['filtъrъbl] а податлив на филтриране/прецеждане.

filth

- [filҐ] n 1. мръсотия, нечистотия, кир; 2. разврат, неприлични думи/предложения, цинизми, мръсотии.

filthiness

- ['filҐinis] = filth.

filthy

- ['filҐi] a 1. (много) мръсен, кирлив, гаден, отвратителен; 2. развратен, порочен; неприличен, циничен; порнографски.

filtrable

- ['filtrъbl] = filterable.

filtrate

- ['filtreit] n филтрирана течност, филтрат. ['filtreit] v филтрирам.

filtration

- [fil'treishn] n филтриране, прецеждане, пречистване.

fin

- [fin] n 1. зоол. перка (на риба); плавник (на кит и пр.); 2. ав. вертикален стабилизатор; тех. ребро (на радиатор); 3. sl. ръка; 4. ам. sl. банкнота от 5 долара. [fin] v (-nn-) 1. отрязвам перките (на риба); 2. пляскам във водата с перки, плувам под вода; 3. тех. поставям ребра (на радиатор).

fin-footed

- ['fin,futid] = web-footed.

finable

- ['fainъbl] а подлежащ на глоба. ['fainъbl] а който може да се избистри/пречисти (за течност).

finagle

- [fi'neigl] v измъквам, придобивам с измама/по нечестен начин.

final

- ['fainl] а 1. последен, краен, заключителен; 2. окончателен, решаващ; категоричен; безвъзвратен. is that ~? това ли е последната ви дума? това окончателно ли е? ~ process юр. изпълнение, екзекуция; 3. грам. за цел (за подчинено изречение). ['fainl] n 1. cn. финал; 2. последен изпит; 3. муз. финал (на песен).

finale

- [fi'na:li] n 1. муз. финал, заключение; 2.заключение, край, заключителна сцена.

finalist

- ['fainъlist] n сп. финалист, участник във финални състезания.

finality

- [fai'naeliti] n 1. окончателност, решителност, безвъзвратност; 2. край, завършък; завършеност, окончателно уреждане; последно/решително изказване.

finalize

- ['fainъlaiz] v 1. довършвам окончателно, доизкусурявам; представям в окончателен вид; 2. ам. одобрявам (окончателно документ и пр.).

finally

- ['fainъli] adv 1. накрая, в заключение; 2. окончателно, напълно; безвъзвратно.

finance

- [fai'naens] n 1. финанси (наука); 2. рl финанси (на дьржава, предприятие); бюджет; 3. ам. набавяне на средства/капитал; 4. рl парични средства. [fai'naens] v 1. финансирам, поддържам парично; 2. ам. продавам на кредит.

financial

- [fai'naenshl] а финансов; паричен; бюджетен; ~ statement баланс; the ~ world финансистите.

financialist

- [fai'naenshъlist] = financier.

financier

- [fai'naensiъ] n финансист. [fai'naensiъ] v 1. занимавам се с финансови операции; 2. изигравам.

financing

- [fai'naensi¤] n финансиране; парични средства.

finch

- [fintsh] n зоол. сипка (Fringilla).

find

- [faind] v (found [faund]) 1. намирам, откривам; виждам; срещам, попадам на, натъквам се на; заварвам, сварвам; he is not to be found няма го никакъв; I couldn't ~ it in my heart to не можах/сърце не ми даде да; 2. намирам, смятам; узнавам; убеждавам се, установявам, стигам до заключение; юр. признавам; I ~ it necessary to смятам за необходимо да, виждам се принуден да; I ~ it impossible to невъзможно ми е да; to ~ for s.o. юр. произнасям присъда в полза на някого; it was found that установи се, че; 3. снабдявам (in, with с); they found him in clothes снабдиха го с дрехи; wages « 20, all found надница 20 долара с храна, квартира и пр.; to ~ vent in намирам израз в, изразявам се в (за чувства и пр.); find out 1) разбирам, откривам, разкривам; 2) хващам, улавям (в грешка, льжа и пр.); разбирам какво представлява (някой). [faind] n находка (археологическа и пр.) (и прен.).

findable

- ['faindъbl] а откриваем, установим.

finder

- ['faindъ] n 1. човек, който е намерил нещо; 2. опт. визьор; 3. тех. приемник; ~s keepers което съм намерил, си е мое.

finding

- ['faindi¤] n 1. откриване, намиране; нещо намерено; 2. снабдяване; 3. юр. съдебно решение, заключение, извод; обик. pl данни; 4. рl принадлежности.

fine

- [fain] n 1. глоба; 2. капаро. [fain] v глобявам, налагам глоба на. [fain] a 1. тънък (и прен.); фин, деликатен, изящен; изтънчен; 2. тънък; остър, заострен, изострен; 3. дребен, ситен (за прах, брашно, дьжд, шрифт); 4. рядък, неконцентриран (за газ и пр.); 5. чист (за злато), рафиниран, пречистен, без примес; 6. хубав, чудесен; доблестен; внушителен, представителен, величествен; добре сложен, напет, елегантен; 7. хубав, добър, отличен, прекрасен (и ирон.); you are a ~ fellow! и ти си един! a ~ thing, indeed! и таз хубава/добра! 8. хубав, светъл, сух, слънчев, чудесен (за време); здрав (за климат); 9. остър, тънък, проницателен (за ум); 10. елегантен, изтънчен (често неодобр.); натруфен. [fain] adv 1. finely 1; 2. едва; за малко не; to cat it ~ едва успявам/сварвам. [fain] v 1. избистрям (се), пречиствам (се), рафинирам (често с down, off); 2. изтънявам (често с away, down, off); 3. намалявам (се).

fine-darn

- ['fain,da:n] v замрежвам/репризирам така, че да не личи (нещо скьсано).

fine-draw

- ['fain,drо:] v 1. замрежвам грижливо (цепнат плат); 2. изтънявам, източвам (жица и пр.); 3. разсъждавам проницателно; умувам.

fine-looking

- ['fain, luki¤] а хубав, личен, напет.

fine-spoken

- [,fain'spoukъn] а красноречив.

fine-spun

- [,fain'sp§n] a 1. тънко изпреден (за нишка, конец); 2. прен. добре сметнат, уйдурдисан.

finely

- ['fainli] adv 1. отлично, чудесно, прекрасно; 2. прецизно, с голяма точност; 3. ситно, фино (за смляно брашно и пр.).

fineness

- ['fainnis] n 1. тънкост; финес, деликатност, изтънченост; 2. острота, заостреност; изостреност; 3. чистота, пречистеност, рафинираност (на благородни метали); 4. хубост; напетост, елегантност; 5. острота, проницателност; 6. предвзетост, натруфеност.

finery

- ['fainъri] n 1. премяна; труфила; 2. метал. полиране; 3. цех за полиране. ['fainъri] n пещ за рафиниране на желязо и стомана.

finesse

- [fi'nes] n 1. фина изработка; 2. умело действие/постъпка; 3. хитрост; 4. карта импас. [fi'nes] v 1. действувам/постъпвам умело/хитро; хитрувам; 2. карти правя импас.

finger

- ['fi¤gъ] n 1. пръст (на рьката); 2. пръст (количество, мярка); a ~ of bread резенче хляб; 3. резе, мандало; 4. стрелка (и на часовник), показател; 5. тех. палец, щифт; to dip/put o.'s ~s in намесвам се, пъхам си носа/гагата в; done by the ~ of God пръст божи; to give s.o. the ~ измамвам/разочаровам някого; to have a fine ~ бива ме за вземане на подкупи; I forbid you to lay a ~ on him забранявам ти да го докоснеш дори с пръст/да го удариш; to put/lay o.'s ~ on "напипвам", установявам; my little ~ told me едно птиче ми каза; to turn/twist/wind round o.'s little ~ правя (с някого), каквото си ща, въртя (някого) на малкия си пръст; to twist o.'s ~s чупя пръсти. ['fi¤gъ] v 1. пипам с пръсти, въртя в ръцете си; пипам, опипвам; бърникам; 2. муз. свиря (на инструмент); означавам/прилагам апликатура; 3. задигам; покрадвам, "пипам"; 4. вземам подкуп, вземам/давам незаконно.

finger-alphabet

- ['fi¤gъ,aelfъbet] n азбука за глухонеми.

finger-ends

- ['fi¤gъrendz] n pl краища на пръсти; to o.'s ~ от глава до пети; to have at o.'s ~ зная на пръсти, владея/познавам основно.

finger-flower

- ['fi¤gъ,flauъ] n бот. червен напръстник (Digitalis purpura).

finger-glass

- [fi¤gъ,gla:s] = fingerbowl.

finger-hole

- ['fi¤gъ,houl] n дупка, клапа (на духов инструмент).

finger-language

- ['fi¤gъ,laengwidj] = finger-alphabet.

finger-mark

- ['fi¤gъma:k] n петно от пръст. ['fi¤gъma:k] v цапам с мръсни пръсти.

fingerboard

- ['fi¤gъbо:d] n гриф (на струнен инструмент); клавиатура.

fingerbowl

- ['fingъboul] n купичка за изплакване нa пръстите (след ядене на плодове и пр.).

fingering

- ['fi¤gъri¤] n 1. пипане с пръсти; деликатна работа (вьршена с прьсти); 2. муз. свирене (на инструмент); апликатура, пръстовка. ['fi¤gъri¤] n тънка прежда за чорапи.

fingernail

- ['fingъneil] n нокът (на рьцете).

fingerplate

- ['fi¤gъpleit] n шилд на брава (който я предпазва от изцапване).

fingerpost

- ['fi¤gъpoust] n стълб с пътекопоказател.

fingerprint

- ['fingъprint] n отпечатък от пръсти, дактилоскопичен отпечатък. ['fingъprint] v вземам отпечатъци от пръсти.

fingerstall

- ['fi¤gъstо:l] n кожен/гумен предпазител за пръст.

fingertip

- ['fi¤gъtip] n край/връх на пръст; to have at o.'s ~s вж. finger-ends.

finical

- ['finikl] a 1. придирчив, дребнав, твърде взискателен, педантичен, формалистичен; 2. фино/педантично изработен; дребен; претрупан.

finicality

- [,fini'kaeliti] n 1. придирчивост, взискателност, дребнавост, педантичност; формализъм; 2. детайлираност; претрупаност.

finicalness

- ['finiklnis] n 1. придирчивост, взискателност, дребнавост, педантичност; формализъм; 2. детайлираност; претрупаност.

finicking

- ['finiki¤] = finical.

finis

- ['fainis] n край.

finish

- ['finish] v 1. свършвам (се), изкарвам (докрай); завършвам (и с ger); 2. довършвам, дотъкмявам; усъвършенствувам, доизкусурявам (и с off); 3. до(из)яждам, (до)изпивам; изчитам, дочитам, прочитам (и с up); 4. довършвам, убивам, ликвидирам, виждам сметката на; преуморявам, изтощавам (и с off); претупвам; 5. преставам, прекъсвам, спирам, преустановявам, секвам (и с ger); 6. свършвам се, изминавам, изтичам; 7. сп. финиширам; finish off 1)довършвам, изкарвам; 2) (до)убивам, ликвидирам. finish up довършвам, изкарвам; свършвам, завършвам. ['finish] n 1. довършване, дотъкмяване, оглаждане; завършеност; to lack ~ незавършен/недоизкаран съм; недодялан съм; нямам завършен вид; 2. последен слой боя/мазилка; стр. лустро, гланц; текст, апретура; a dull ~ матова повърхност; 3. сп. финиш, край на състезание.

finished

- ['finisht] а завършен, в завършен вид, изкаран докрай, оформен, доизкусурен; съвършен, отличен; ~ manners изискани/изтънчени обноски; ~ gentleman същински джентълмен; I am ~ с мен е свършено.

finisher

- ['finishъ] n 1. човек, който свършва (нещо); 2. текст. апретурист; 3. механизъм/работник, извършващ последната обработка; 4. съкрушителен удар, решителен довод.

finishing

- ['finishi¤] I. а краен, последен, окончателен, заключителен; ~-coat последен слой боя/мазилка; ~ stroke муз. заключителен акорд; II. п дообработване; последна обработка; изпълнение; апретура.

finishing school

- ['finishi¤,sku:l] n девическо училище, подготвящо за светски живот.

finite

- ['fainait] а 1. определен, ограничен, с граници/ предели; 2. грам. финитен, личен (за глагол).

finitely

- ['fainaitli] adv в ограничени рамки.

fink

- [fi¤k] n sl. 1. стачкоизменник; доносник (на работодател); 2. неприятен тип/личност. [fi¤k] v 1. доноснича; 2. ам. напълно се провалям (out); 3. ам. измъквам се; отдръпвам се (out).

finn

- [fin] n финладнец.

finnic

- ['finik] I. а фински (u за езика), ll. п фински еэик/езици.

finnish

- ['finish] I. а фински; II. п фински език.

finno-Ugrian

- [,finou'ju:griъn] а угрофински.

finno-Ugric

- [,finou'ju:gric] а угрофински.

finny

- ['fini] a 1. с перки; подобен на перка; 2. богат на/изобилствуващ с риба.

fiord

- [fjо:d] n фиорд.

fir

- [fъ:] n 1. бот. ела (Abies); 2. елово дърво, чам.

fir-cone

- ['fъ:koun] n шишарка.

fir-needle

- ['fъ:,ni:dl] n елова игла.

fire

- ['faiъ] n 1. огън; печка; open ~ огън в огнище; 2. пожар; to be on ~ горя, пламнал съм, в пламъци съм; прен. във възбудено състояние съм; to catch/take ~ запалвам се, пламвам (и прен.); развълнувам се, възбуждам се; 3. огън, треска; възпаление; 4. блясък (и на диамант); 5. жар, пламък, увлечение, въодушевление, възторг, устрем; живост на въображението, вдъхновсние; 6. воен. огън, стрелба, обстрелване; under ~ под огън, обстрелван; прен. критикуван, нападнат; ~ and brimstone 1) адски мъки; 2) int по дяволите! one ~ drives out another клин клин избива; to blow the ~ разпалвам, подклаждам (омраза и пр.; to get on like a house on ~ 1) напредвам с гигантски крачки; 2) отлично се погаждам с; to set the Thames on ~ извършвам нешо необикновено, смайвам света, много съм даровит/способен. ['faiъ] v 1. паля, запалвам (се), подпалвам (се); 2. пламвам, възпламенявам (се), запалвам (се); 3. прен. избухвам, разгорещявам (се); развълнувам (се), възбуждам (се); раздразвам се, разсърдвам се (често с up); 4. пека (тухли, грьнци); суша (чай, тютюн); 5. зачервявам се, почервенявам; изчервявам се; 6. стрелям, давам изстрел, гърмя, гръмвам по (at, on, upon); хвърлям, мятам, взривявам (мина); ~! воен. огън!; 7. изпъждам; разг. уволнявам, изхвърлям; 8. прен. говоря бързо като картечница; нападам словесно; fire away 1) стрелям непрекъснато; 2) почвам; ~ away! хайде, говори!; fire off 1) гръмвам, пуквам, изгърмявам, изстрелвам; 2) изтърсвам (забележка и пр.) бързо/едно след друго.

fire department

- ['faiъdi,partmъnt] n ам. 1. = fire-brigade; 2. the ~ пожарникарите.

fire risk

- ['faiъrisk] n риск от пожар.

fire ship

- ['faiъship] n ист. брандер.

fire warden

- ['faiъ,wо:dn] n 1. ам. длъжностно лице по опазването на горите от пожари; 2. старши отговорник на гражданската отбрана по предпазване от пожари (при бомбардировки).

fire-alarm

- ['faiъrъ,la:m] n 1. тревога за пожар; 2. автоматичен сигнал за пожар.

fire-arm

- ['faiъra:m] n обик. рl огнестрелно оръжие.

fire-balloon

- ['faiъbъ,lu:n] n 1. балон, напълнен с топъл въздух; 2. балон с фойерверки.

fire-brigade

- ['faiъbri,geid] n противопожарна служба.

fire-control

- ['faiъkъn,troul] n 1. воен. управление на огъня; 2. борба с горски пожари; 3. тех. регулиране на горенето.

fire-cracker

- ['faiъ,kraekъ] n фишек.

fire-drill

- ['faiъdril] n упражнения по противопожарна охрана.

fire-eater

- ['faiъr,i:tъ] n 1. фокусник, който гьлта огън; 2. свадлив/заядлив човек, кавгаджия.

fire-engine

- ['faiъr,endjin] n пожарникарска/противопожарна кола.

fire-escape

- ['faiъri,skeip] n желязна стълба (по вьншна стена на сграда) за използуване при пожар.

fire-extinguisher

- ['faiъrik,sti¤wishъ] n пожарогасител.

fire-fighter

- ['faiъ,faitъ] n пожарникар.

fire-fly

- ['faiъflai] = fire-bug 1.

fire-grate

- ['faiъgreit] n тех. скара.

fire-hose

- ['faiъhouz] n пожарникарски маркуч.

fire-insurance

- ['faiъrinshuъrъns] n осигуряване/застраховка срещу пожар.

fire-irons

- ['faiъr,aiъnz] n pl прибори за камина (рьжен, маша, лопата).

fire-office

- ['faiъr,оfis] n дружество за осигуровка срещу пожар.

fire-pan

- ['faiъpaen] n 1. мангал; 2. воен. експлозивна камера (на орьжие).

fire-plug

- ['faiъpl§g] n пожарен кран, хидрант.

fire-policy

- ['faiъ,pоlisi] n осигурителна полица срещу пожар.

fire-pot

- ['faiъpоt] n 1. огнище, пещ; 2. горнило.

fire-raiser

- ['faiъ,reizъ] n подпалвач.

fire-raising

- ['faiъ,reizi¤] n палеж.

fire-screen

- ['faiъskri:n] n предпазна решетка; параван (пред камина).

fire-station

- ['faiъ,steishn] = firehouse.

fire-walk

- ['faiъwо:k] v ходя бос върху нажежени камъни/пепел.

fire-walker

- ['faiъ,wо:kъ] n нестинар, нестинарка.

fire-watcher

- ['faiъ,wоtshъ] n член на гражданската отбрана, който сигнализира за избухнали пожари (при бомбардировки).

fire-water

- ['faiъ,wо:tъ] n разг. спиртни напитки.

fire-worship

- ['faiъ,wъ:ship] n огнепоклонничество.

fireball

- ['faiъbо:l] n 1. астр. голям метеор; 2. метеор. кълбовидна мълния; 3. воен. осветителен/запалителен снаряд; 4. (силно светещ облак при) ядрена експлозия; 5. ам. много енергичен човек.

firebox

- ['faiъbоks] n огнище, пещ; тех. огнева камера.

firebrand

- ['faiъbraend] n 1. главня; 2. подстрекател, агитатор; луда глава.

firebreak

- ['faiъbreik] n ивица изорана/разчистена земя (като средство за ограничаване на горски и пр. пожар).

firebrick

- ['faiъbrik] n огнеупорна тухла.

firebug

- ['faiъb§g] n 1. зоол. светулка (сем. Lampyridae); 2. ам. подпалвач.

fireclay

- ['faiъklei] n огнеупорна глина.

firedamp

- ['faiъdaemp] n гризу, рудничен газ.

firedog

- ['faiъdоg] = andiron.

fireguard

- ['faiъga:d] n предпазна решетка (пред камина).

firehouse

- ['faiъhaus] n ам. противопожарна охрана (сграда).

firelight

- ['faiъlait] n светлина от камина.

firelighter

- ['faiъ,laitъ] n подпалки, трески.

firelock

- ['faiъlоk] n кремъклийка.

fireman

- ['faiъmъn] n 1. пожарникар; 2. огняр (и ам. воен. мор.); 3. надзирател (в мина).

fireplace

- ['faiъpleis] n камина, огнище.

fireproofing

- ['faiъ,pru:fi¤] n огнеустойчив/огнеупорен материал.

fireproofª

- ['faiъpru:f] а огнеупорен.

fireproof«

- ['faiъpru:f] v правя огнеупорен.

fireside

- ['faiъsaid] n 1. място около камината; by the ~ край камината/огнището/огъня; 2. домашно огнище, семеен живот. ['faiъsaid] а домашен; интимен, неофициален; ~ talk ам. пол. неофициален разговор, беседа (на високопоставено лице по телевизията, радиото).

firestone

- ['faiъstoun] n 1. огнеупорен камък; 2. кремък (като средство за палене на огьн); 3. железен пирит.

firewood

- ['faiъwud] n дърва за горене.

firework

- ['faiъwъ:k] n 1. фейерверк; 2. рl прен. блестящо остроумие, духовитост; изблик на гняв; to let off ~s пускам фейерверки; прен. държа празни високопарни речи; разг. разтягам "локуми".

fireworker

- ['faiъ,wъ:kъ] n пиротехник.

firing

- ['faiъri¤] n 1. стрелба, стреляне; 2. гориво, топливо, огрев; 3. палене (на печка и пр.); 4. отопление; 5. печене (на тухли и пр.); 6. дамгосване; 7. мин. запалване на фитил.

firing line

- ['faiъri¤lain] n воен. огнева/бойна линия.

firing party

- ['faiъri¤,pa:ti] n команда, определена за отдаванe на почести при погребение/извършване на екзекуция.

firing-pin

- ['faiъri¤pin] n воен. ударник.

firing-squad

- ['faiъri¤skwоd] = firing party.

firm

- [fъ:m] n 1. фирма, търговска къща; предприятие; 2. име на фирма. [fъ:m] а 1. твърд, корав; сбит, стегнат, плътен; ~ ground суша; to be on ~ ground стъпил съм на сигурна почва, чувствувам се сигурен; 2. устойчив, издръжлив; непоколебим, солиден, стабилен; постоянен; траен; твърд (за цени); 3. твърд, строг; решителен, категоричен, уверен; енергичен (за глас, вьрвеж). [fъ:m] adv твърдо, здраво. [fъ:m] v втвърдявам (се), вкоравявам (се); сбивам (се), уплътнявам (се), закрепвам здраво.

firmament

- ['fъ:mъmъnt] n небесната твърд.

firman

- [fъ:'ma:n] n перс. ист. ферман, султански указ.

firmly

- ['fъ:mli] adv 1. твърдо; здраво, солидно; 2. решително, строго, категорично.

firmness

- ['fъ:mnis] n 1. твърдост, коравост, стегнатост, сбитост, плътност; 2. устойчивост, издръжливост; непоколебимост; стабилиост, постоянство, неизменност, трайност; 3. решителност, строгост.

firn

- [fъ:n] n фирн.

first

- [fъ:st] а пръв, първи (по време, ред и значение); to come in ~ сп. пръв съм, пристигам пръв, спечелвам състезанието; he was the ~ to go той си отиде пръв; ~ come, ~ served който превари, той натовари; head ~ с главата напред/надолу. [fъ:st] n 1. начало; at ~ отначало, първоначално; from the ~ от самото начало; from ~ to last от начало до край, през цялото време; изцяло, общо; 2. the ~ първи, първо число (на месеца); 3. най-висока бележка (на изпит), най-високо класиране (в сьстезание); to take/get a ~ получавам отлична диплома; бивам класиран между първите; 4. муз. най-висока/водеща партия/глас, най-важен/водещ инструмент; 5. рl първокачествена стока; 6. рl първи (най-ранни) зеленчуци/плодове. [fъ:st] adv 1. отначало, най-напред; за първи път; ~ and last от начало до край, изцяло, общо взето; ~ or last рано или късно; ~ of all най-напред; за първи път; 2. първо; ~ and foremost преди всичко (друго), на първо място, първо на първо; 3. преди това; I have many things to do ~ имам да върша много неща преди това; 4. разг. по-скоро (предпочитание); he said he would die ~ той каза, че по-скоро би умрял/предпочита да умре, отколкото да направи това.

first cause

- ['fъ:st'kо:z] n първопричина.

first class

- [,fъ:st'kla:s] n aм. 1. първа категория; по-високо таксувана поща (писма и пр. -за разлика от печатни произведения); 2. първа класа (в превозно средство).

first lady

- [,fъ:st'leidi] n ом. съпругата на президента на Съединените американски щати.

first-aid

- [,fъ:st'eid] n първа/бърза помощ.

first-class

- [,fъ:st'kla:s] а първокласен, първокачествен; първостепенен; отличен, превъзходен. [,fъ:st'kla:s] adv 1. отлично, превъзходно; 2. to travel ~ пътувам в първа класа.

first-floor

- [,fъ:st'flо:] n 1. първи етаж; 2. ом. партер, приземен етаж; 3. attr който се намира на първия етаж; aм. приземен, който се намира на партера/на приземния етаж.

first-fruits

- ['fъ:stfru:ts] n pl първи плодове; прен. първи резултати/последици.

first-hand

- [,fъ:st'haend] а получен направо, непосредствено, от първа ръка, от първоизточника (за сведения и пр.). [,fъ:st'haend] adv направо, непосредствено; at ~ 1) от първа ръка; 2) от непосредствен опит.

first-night

- [,fъ:stnait] n премиера.

first-nighter

- [,fъ:st'naitъ] n редовен посетител на премиери.

first-offender

- [,fъ:stъ'fendъ] n човек, осъден за първи път.

first-rate

- [,fъ:st'reit] а първокачествен, първостепенен, първокласен, първа категория, екстра. [,fъ:st'reit] adv отлично, екстра.

first-rater

- [,fъ:st'reitъ] n изключителен човек.

firstborn

- ['fъ:stbо:n] I. а първороден; П. п първороден син/дъщеря.

firstling

- ['fъ:stli¤] n 1. първата рожба на домашно животно; 2. обик. рl първи плодове; прен. първи резултати/последици.

firstly

- [fъ:stli] adv първо, на първо място, най-напред.

firth

- [fъ:Ґ] n тесен морски залив; лиман, устие на река.

fisc

- [fisk] n 1. държавно съкровище, хазна; 2. шег. кесия, средства.

fiscal

- ['fiskъl] а фискален, финансов; ~ year отчетна година.

fish

- [fish] n 1. (pl fishes [-iz],fish) риба; all is ~ that comes to his net той извлича полза от всичко; to feed the ~es 1) нахранвам/ставам храна за рибите (удавям се) (и to be food for ~es); 2) страдам от морска болест; to hook/land o.'s ~ постигам целта си; to have other ~ to fry имам по-важна работа; to make ~ of one and flesh/fowl of another за един майка, за друг мащеха; neither ~ nor flesh (nor good red herring), neither ~, flesh, nor fowl ни рак, ни риба; ~ and chips пържена риба с пържени картофи; 2. морски животни (китове, делфини, раци, стриди); 3. разг. човек, тип, субект; big ~ голяма/важна клечка; cool ~ нахалник; dull ~ досаден/отегчителен човек; fresh ~ ам. нов арестант/затворник; loose ~ разпуснат/ безпринципен човек; odd/queer/strange ~ чудак, чешит; poor ~ тъпак, нищо и никакъв човек, никаквец; 4. плячка, жертва; 5. the F. (Fishes) риби (сьзвездие, знак на зодиака); 6. attr риби, рибен; ~ story преувеличена история, ловджийски приказки. [fish] v 1. (опитвам се да) ловя риба (в); to ~ a stream/a lake ловя/опитвам се да хвана риба в поток/езеро; 2. прен. разг. гледам да получа/измъкна/да се добера до (сведения и пр.) (с for); to ~ for o.s. оправям си сам работата; 3. търся (под водата); 4. прен. ровя (в джоб, чанта); 5. претьрсвам (for); 6. ам. използувам (лодка и пр.) при риболов; 7. ам. измъквам (нещо изпод); fish out 1) изваждам, извличам (от водата), измъквам (от джoб); 2) изтръгвам, опитвам се да изтръгна (тайна и пр.); 3) улавям всичката риба в; fish up изваждам, извличам (от водата). [fish] v 1. тех. заякчавам, скрепявам (с накладка), подсилвам; 2. съединявам с накладки, свързвам. [fish] n жетон, чип.

fish-ball

- ['fishbо:l] n готв. кюфте от кълцана риба.

fish-bowl

- ['fishboul] n 1. домашен аквариум; 2. ам. прен. място, където човек никога не може да се усамоти.

fish-cake

- ['fishkeik] = fish-ball.

fish-curer

- ['fish,kjuъrъ] n човек, който соли/опушва риба.

fish-day

- ['fishdei] n ден, в който се яде риба.

fish-eye

- ['fishai] n фот. свръхширокоъгълен обектив.

fish-farm

- ['fishfa:m] n рибовъдно стопанство, рибарник.

fish-fork

- ['fishfо:k] n (сребърна) вилица за ядене на риба.

fish-garth

- ['fishga:Ґ] n рибник, рибарник.

fish-gig

- ['fishgig] = fizgig 4.

fish-globe

- ['fishgloub] = fish-bowl.

fish-glue

- ['fishglu:] n рибен клей; желатин.

fish-hawk

- ['fishhо:k] n зоол. орел рибар (Pandeon haliaetus).

fish-hook

- ['fishhuk] n въдица.

fish-kettle

- ['fish,ketl] n (дълга, овална) тенджера за варене на риба.

fish-ladder

- ['fish,laedъ] n рибни прагове.

fish-meal

- ['fishmi:l] n рибено брашно (използувано като тор и като храна за животни).

fish-pond

- ['fishpоnd] n 1. рибник, рибарник; 2. шег. морето.

fish-pool

- ['fishpu:l] = fish-pond 1.

fish-sound

- ['fishsaund] n плавателен мехур на риба.

fish-tail

- ['fishteil] n 1. рибя опашка; 2. предмет с формата на рибя опашка. ['fishteil] v занасям се (за автомобил).

fish-way

- ['fishwei] = fish-ladder.

fishbolt

- ['fishboult] n тех. стегателен/стяжен болт.

fisher

- ['fishъ] n животно, което яде риба.

fisherman

- ['fishъmъn] n 1. рибар, риболовец, въдичар; 2. рибарски/риболовен кораб.

fishery

- ['fishъri] n 1. риболовство, риболов, рибарство; 2. риболовен район; 3. юр. право на риболов.

fishiness

- ['fishinis] n 1. подобие на риба, подобна на риба вещ; 2. разг. съмнителност, несигурност.

fishing

- ['fishi¤] n 1. риболовство, риболов; рибарство, въдичарство; 2. място, където (е позволено да) се лови риба; 3. юр. право на риболов. ['fishi¤] а рибарски, риболовен (за лодка, мрежа, сьюз).

fishing expedition

- ['fishi¤ekspi,dishn] n прен. издирване/разпит, направен с надеждата да се намерят доказателства за престъпление.

fishing-ground

- ['fishi¤graund] n риболовен район.

fishing-rod

- ['fishi¤rоd] n рибарски прът.

fishing-tackle

- ['fishi¤,taekl] n рибарски принадлежности.

fishmonger

- [fish,m§¤gъ] n продавач на риба, рибар.

fishwife

- ['fishwaif] n продавачка на риба.

fishy

- ['fishi] 1. риби, рибен, рибешки; 2. мътен, безизразен (за поглед); 3. с вкус и миризма на риба; 4. пълен/изобилствуващ с риба; 5. състоящ се от риба; 6. sl. съмнителен, подозрителен, непочтен; ~ tale невероятна/неправдоподобна история; there is s.th. ~ about it работата не е чиста.

fissile

- ['fisail] a 1. делящ се, разцепващ се; 2. който се цепи на пластове; шистен.

fission

- ['fishn] n 1. цепене, разцепване, разпукване; 2. биол. деление на клетките; 3. физ. разцепване/деление на атома; ~ bomb ядрена/атомна бомба. ['fishn] физ. 1. деля (се), разцепвам (се); разбивам (се) на по-леки атоми.

fissionable

- ['fishъnъbl] а физ. способен на ядрено деление; ~ material ядрена материя.

fissure

- ['fishъ] n 1. цепнатина, пукнатина, пролука; 2. анат. цепка; 3. мед. пукнатина, цепнатина, фисура. ['fishъ] v счупвам (се), разцепвам (се), разпуквам (се).

fist

- [fist] n 1. юмрук, пестник, пестница; 2. разг. ръка; 3. шег. почерк; 4. печ. ръка; to make a good/poor ~ at/of правя сполучлив/несполучлив опит (да), нещо ми се/не ми се удава. [fist] v 1. удрям с юмрук (по); 2. мор. боравя/работя с (мачти и пр.).

fist-law

- ['fistlо:] n правото на по-силния, юмручно право, законът на джунглата.

fistful

- ['fistful] = handful.

fisticuffs

- ['fistik§fs] n pl бой с юмруци; to come to ~ сбиваме се.

fistula

- ['fistjulъ] n 1. мед. фистула; 2. зоол. дихателен отвор/тръба.

fit

- [fit] n 1. припадък, пароксизъм, пристъп, атака; истерия; ~ of apoplexy апоплексия, удар; ~ of coughing пристъп на силна кашлица; in a ~ истеричен; to give s.o. a ~/~s, to throw s.o. into ~s потрисам, ужасявам, разядосвам, разгневявам; to throw/have a ~ изпадам в ярост/истерия; прен. припадам; 2. пристъп, настроение, прищявка, каприз; ~ of energy прилив на сили; ~ of idleness момент на мързел; in a ~ of idleness като ме хване мързелът, като ме домързи; ~ of laughter луд смях; by ~ s and starts на пресекулки, откъслечно, с прекъсване; when the ~ is on him когато го прихване; когато е в настроение. [fit] а 1. годен, подходящ, съответствуващ, удобен (for); ~ for a king превъзходен, царски, първокачествен; ~ to eat който може да се яде; not ~ to live недостоен за живот; not ~ to be seen не за пред хора; the weather is not ~ to go out in времето не е за излизане; ~ for duty/service годен за военна служба; 2. подобаващ, уместен, какъвто трябва; 3. способен, квалифициран, компетентен, кадърен, достоен; he is ~ for nothing не го бива за нищо; 4. здрав, як, силен, във форма; to be (bodily) ~ имам здрав организъм; to keep ~ поддържам си здравето; 5. разг. готов; I walked till I was ~ to drop вървях, докато капнах. [fit] v (-tt-) 1. прилягам, ставам, по мярка съм (за дреха и пр.); ставам, уйдисвам (за ключ и пр.); the suit ~s me костюмът ми става/ми е по мярка/ми лежи добре; shoes that ~ well обувки, който са точно по мярка (на някого); the key doesn't ~ the lock ключът не става/не уйдисва на ключалката; a door that ~s badly, a badly ~ting door врата, която не се затваря добре; 2. изпробвам (дреха); правя проба, изпробвам (дреха - за шивач), to have a new coat ~ted изпробвам палто (което купувам или ми шият); 3. поставям, слагам, снабдявам с; to ~ a new lock on a door поставям нова ключалка на врата; to ~ a key (to a lock) намирам ключ, който да става (на ключалка); to ~ a lens on a camera слагам обектив на фотоапарат; to ~ a house with electric light прекарвам електричество в къща; 4. отговарям/сьответствувам на, в хармония съм с; to ~ the case/occasion под ходящ съм за случая; the punishment ~s the crime наказанието съответствува на престъплението; 5. подготвям; тренирам; квалифицирам; to ~ o.s. for a post подготвям/квалифицирам се за някаква служба; fit in 1) слагам, вмъквам, вкарвам; намирам (място, време) (for за); 2) нагаждам (се), приспособявам (се); отговарям, подхождам, ставам; it ~s in well with my arrangements това съвпада с плановете ми; to ~ into the pattern of в духа съм на; fit on премервам, правя проба, пробвам; fit out 1) снабдявам, доставям; екипирам, съоръжавам; обзавеждам; 2) сглобявам, монтирам (машина и пр.); fit up fit out. [fit] n нагласяване, нагаждане, приспособяване, прилягане; съответствие; to be a good/bad ~ стоя/лежа/прилягам/не стоя/лежа/прилягам добре; to be a tight ~ стягам (за дреха).

fit-out

- ['fitaut] n 1. снабдяване, набавяне, доставяне, екипиране, обзавеждане, съоръжаване; 2. сглобяване, монтиране.

fit-up

- ['fit§p] n театр. sl. импровизирани декори и реквизити (на пьтуваща трупа).

fitch

- [fitsh] n 1. зоол. пор (Mustela putorius); 2. кожа на пор; 3. твърда четка за рисуване.

fitful

- ['fitful] а който става/се извършва на пресекулки/с прекъсвания; променлив; спазматичен; колеблив; капризен; ~ gleams проблясъци; ~ worker човек, който работи на настроение.

fitfully

- ['fitfuli] adv на пресекулки.

fitfulness

- ['fitfulnis] n непостоянство, променливост, колебливост; капризност.

fitment

- ['fitmъnt] n 1. мебел, домашна вещ, част от покъщнина (и вградена); 2. рl арматура, съоръжения, принадлежности.

fitness

- ['fitnis] n 1. годност, способност, кадърност; 2. правилност, уместност, съответствие; the ~ of things общоприетият ред, правилният ход на нещата; 3. добро здравословно състояние.

fittage

- ['fitidj] n разноски по обзавеждане, инсталации и пр.

fitted

- ['fitid] а годен, пригоден, удобен, подходящ.

fitter

- ['fitъ] n 1. крояч, шивач, който прави проби и поправки; 2. механик, техник, шлосер, монтьор.

fitting

- ['fiti¤] а 1. подходящ, удобен, годен; съответствуващ; 2. подобаващ. ['fiti¤] n 1. натъкмяване, нагласяване, приспособяване; 2. пробване, проба, премерване; 3. сглобяване, монтаж; 4. рl принадлежности, прибори, инсталация; office ~s канцеларско обзавеждане.

fitting-room

- [fiti¤rum] n стая за проби (при шивач и пр.).

fitting-shop

- ['fiti¤shъp] n монтажна работилница.

fitting-up

- ['fiti¤§p] n екипиране; съоръжаване; инсталиране.

fittingly

- ['fiti¤li] adv подобаващо; съответно; уместно; на място.

fittingness

- ['fiti¤nis] n уместност.

five

- [faiv] n 1. петица, петорка; 2. sl. ръка; 3.= fiver; 4. pl пети номер (за обуща, рькавици и пр.).

five-day week

- ['faivdei'wi:k] n петдневна работна седмица.

five-o'clock tea

- [faivъklоk'ti:] n следобеден чай (сьс закуска).

five-star

- ['faivsta:] а първокласен, първокачествен.

five-year plan

- ['faivjiъ'plaen] n петилетка.

fivefold

- ['faivfould] а петорен. ['faivfould] adv петорно, пет пъти повече.

fiver

- ['faivъ] n банкнота от пет лири/долара.

fives

- [faivz] n pl вид игра на топка.

fivescore

- ['faivskо:] n сто.

fix

- [fiks] v 1. закрепвам (се), прикрепвам (се), заковавам, забивам; инсталирам, поставям, слагам; to ~ the blame on стоварвам вината върху; 2. насаждам, втълпявам; 3. спирам, насочвам (поглед, внимание) (on, upon); привличам (поглед, внимание); фиксирам (някого); to ~ o.'s thoughts on мисля единствено за; 4. определям, установявам, уточнявам, фиксирам (задьлжения и пр); 5. определям (час, място, цена); насрочвам; назначавам; on the date ~ed на определената дата; 6. утаявам се, сгъстявам (се); съсирвам (се); втвърдявам (се); 7. фот., хим. фиксирам; тех. байцвам, ецвам; 8. разг. поправям; to have o.'s car ~ed давам колата си на поправка; 9. приготвям, поднасям (храна, питие); 10. sl. измамвам, изигравам; подкупвам; 11. sl. връщам си го (някому); 12. sl. затварям устата (на някого); поставям на място; убивам; 13. сп. уреждам си победа (в мач и пр.) с измама; подработвам; the jury had been ~ed журито беше подработено/подкупено; 14. sl. инжектирам се с наркотик; 15. кастрирам (животно); 16. ам. каня се да, готвя се да; fix on/upon установявам се/спирам се на, избирам; fix up разг. 1) инсталирам, поставям; построявам; to ~ up a tent опъвам палатка; 2) настанявам, нареждам (и прен.), оправям работата на; how are you ~ed up for tonight? какви ти ca намеренията за тази вечер, какво ще правиш тази вечер? she is ~ed up for life тя e напълно осигурена материално; З) разг. определям, назначавам (среща); решавам; 4) уреждам, организирам, нагласявам; to ~ things up with s.o. споразумяваме се/спогаждам се с някого; 5) оправям, поправям; регулирам; 6) подправям, фалшифицирам; изигравам; подкупвам; 7) ам. възстановявам, излекувам. [fiks] n 1. разг. дилема, затруднено положение, хал, дередже; 2. определяне местонахождение (на самолет, кораб), радиолокация; 3. sl. доза наркотик, инжекция с наркотик; 4. ам. sl. подкуп.

fixable

- ['fiksъbl] 1. който може да бъде фиксиран/ закрепен; 2. поправим (за предмет).

fixate

- ['fikseit] v 1. фиксирам, закрепвам, закрепявам (се); 2. фиксирам (с поглед), впервам поглед в; 3. мед. спирам емоционалното развитие на (в ранна възраст); карам/правя (някого) да страда от идея фикс.

fixation

- [fik'seishn] n 1. закрепяване, фиксиране; стабилизиране; 2. сгъстяване; втвърдяване; замръзване; хим. превръщане на атмосферния водород в комбинации; 3. мед. частично спиране на емоционалното развитие; болезнено съсредоточаване върху нещо; разг. идея фикс.

fixative

- ['fiksъtiv] фот. фиксаж; фиксатив; фиксатор. ['fiksъtiv] а фиксиращ, закрепващ.

fixed

- [fikst] а 1. неподвижен, устойчив, стабилен; закован; 2. постоянен, твърд (за цени), определен, установен, неизменен; ~ gaze втренчен поглед; ~ property недвижим имот; ~ rule неизменно правило; ~ income редовен/постоянен доход (от пенсия и пр.); ~ holiday празник на постоянно установена дата; 3. хим. нелетлив; 4. разг. predic заможен, материално/парично осигурен; 5. предварително уговорен, нагласен; how are we ~ for time? с колко време разполагаме?

fixedly

- ['fiksidli] adv 1. втренчено, вторачено; 2. твърдо, здраво, яко.

fixedness

- ['fiksidnis] n неподвижност, устойчивост, стабилност, твърдост, неизменност.

fixer

- ['fiksъ] n 1. човек, който закрепва и пр.; 2. фот. фиксаж; 3. посредник в нечестни сделки; 4. търговец на наркотици.

fixing

- ['fiksi¤] n 1. фиксиране (u фот.); 2. pl принадлежности, прибори, пособия, помагала, екипировка, снаряжение; 3. рl разг. украшения; гарнитура (и на ястия).

fixity

- ['fiksiti] n 1. неподвижност, устойчивост, стабилност; ~ of habits неизменни навици; 2. хим. нелетливост.

fixtare

- ['fikstshъ] n 1. тех. арматура; (част от) инсталация (лампи, ключове и пр.); 2. юр. недвижимост по предназначение (вградени огледала, мебели и пр.); 3. нещо установено някъде за постоянно; разг. отдавнашен заселник; редовен гост (който се заседява), "загори-тенджера"; 4. сп. (дата на) спортно състезание.

fizgig

- ['fizgig] n 1. разг. флиртаджийка, кокетка, вятърничаво момиче; 2. мальк фойерверк; 3. прищявка, приумица, каприз; 4. прът с кука, харпун.

fizz

- [fiz] v 1. шипя, съскам; 2. пеня се, пръскам. [fiz] n 1. шипене, съскане; 2. пенeне, пръскане; 3. разг. шампанско.

fizzer

- ['fizъ] n 1. нещо, което шипи/съска/се пени; 2. sl. нещо първокачествено, "чудо", "бомба"; 3. крикет много бърза топка.

fizzing

- ['fizi¤] a sl. отличен, "екстра", първокласен.

fizzle

- ['fizl] v 1. шипя, съскам (слабо); 2. прен. провалям се, претьрпявам фиаско, свършвам безславно (с out). ['fizl] n 1. слабо шипене/сьскане; 2. прен. неуспех, проваляне, фиаско.

fizzy

- ['fizi] а 1. шипящ, съскащ; 2. газиран.

fjord

- [fjо:d] = fiord.

flabbergast

- ['flaebъga:st] v разг. поразявам, слисвам, смайвам, сащисвам.

flabby

- ['flaebi] а 1. отпуснат, мех, увиснал, провиснал; to feel ~ краката ми се подгъват/не ме държат; 2. слаб, без енергия/сила; слабохарактерен.

flaccid

- ['flaeksid] а 1. провиснал, отпуснат, мек (и за мускули); 2. слаб, без енергия/сила; слабохарактерен.

flaccidity

- [flaek'siditi] n отпуснатост; прен. слабост.

flag

- [flaeg] n бот. 1. перуника, ирис (Iris); 2. дълъг, мечовиден лист (като на перуника); 3. вид груба трева (Typha) (и рl). [flaeg] n 1. плоча (за настилка); 2. шиста; 3. рl каменна настилка, тротоар, плочник. [flaeg] v (-gg-) настилам с плочи/павета, павирам. [flaeg] n 1. знаме, флаг, флагче, байрак; 2. знаме на флагман; to hoist o.'s/the ~ поема командуването; 3. печ. коректорски знак за нещо изпуснато; to lower/strike the ~ предавам се; to drop the ~ сп. давам знак за начало/край на състезание; to keep the ~ flying държа високо знамето, не се предавам; to put the ~ out празнувам победа и пр.; to show the ~ 1) правя официално посещение в чуждо пристанище; 2) разг. появявам се; обръщам внимание върху себе си/фирма, която представлявам и пр.; ~ of convenience чуждо знаме, под което плува даден кораб (обик. за избягване на високите такси в собствената си страна). [flaeg] v (-gg-) 1. слагам знаме на; 2. украсявам/означавам със знамена; 3. сигнализирам с флагче; давам сигнал (на превозно средство, водач) да спре (и с down). [flaeg] n pl зоол. крилни пера; пера по краката на бухал и пр. [flaeg] v (-gg-) 1. увисвам, провисвам; 2. отпускам се, клюмвам, падам духом; 3. намалявам, спадам (за интерес, напрежение в разказ); ставам безинтересен; замирам (за разговор) (и begin to ~); ~ging economy западаща икономика.

flag-boat

- ['flaegbout] n сп. лодка с флагче, с която се обозначава пътят на лодките при гребни състезания.

flag-captain

- [,flaeg'kaeptin] n воен. мор. командир на флагмански кораб.

flag-lieutenant

- [,flaeglf'tenъnt] n мор. адютант на командир на флагмански кораб.

flag-list

- ['flaeglist] n мор. списък на адмирали по старшинство.

flag-officer

- ['flaeg,оfisъ] n мор. флагман, адмирал, командир на голямо морско съединение.

flag-station

- ['flaeg,steishn] n жп. спирка по желание.

flag-wagging

- ['flaeg,waegi¤] n разг. 1. жп. сигнализиране с флаг; 2. прен. патриотарщина.

flag-waving

- [' flaeg,weivi¤] n патриотарщина.

flagellate

- ['flaedjъleit] v бичувам (и прен.).

flagellated

- ['flaedjleitid] а биол. камшичест.

flagellation

- [,flaedjъ'leishn] n бичуване (и прен.).

flagellum

- [flъ'djelъm] n 1. бот. мустак; 2. зоол., биол. камшиче.

flagging

- ['flaegi¤] n калдъръм, плочник. ['flaegi¤] а 1. отпадащ, слабеещ, отслабващ; 2. отпуснат, уморен; 3. намаляващ, спадащ (за интерес).

flagitious

- [flъ'djishъs] а престъпен; позорен; отвратителен.

flagman

- ['flaegmъn] n 1. мор. командир с право на собствен флаг; 2. сигналист (при сьстезания и пр.).

flagon

- ['flaegъn] n 1. гарафа; 2. голяма плоска бутилка.

flagpole

- ['flaegpoul] n мор. флагщок.

flagrancy

- ['fleigrъnsi] n флагрантност.

flagrant

- ['fleigrъnt] а флагрантен, явен, очебиен, крещящ, скандален; in ~ delict юр. на местопрестьплението.

flagship

- ['flaegship] n мор. флагмански кораб.

flagstaff

- ['flaegsta:f] = flagpole.

flagstone

- ['flaegstoun] = flag« 1.

flail

- [fleil] n цеп, млатило (за рьчно вършеене). [fleil] v вършея (рьчно).

flair

- [flЁъ] n усет, нюх, способност (for).

flak

- [flaek] n нем. противовъздушна артилерия.

flake

- [fleik] n люспа, люспица, шушка; снежинка; in ~s на парцали (за сняг). [fleik] v 1. лющя се, беля се (на люспи), люпя се (и с away, off); 2. сипя (се), посипвам (се). [fleik] n 1. плет, рамка, рафтове (за сушене на риба и пр.); 2. мор. бояджийска люлка.

flake-white

- ['fleikwait] n шифервайс, оловно белило.

flaky

- ['fleiki] а 1. люспест, на люспи/слоеве/редове; 2. на парцали (за сняг); 3. ронлив, сипкав (за опечено тесто).

flam

- [flaem] n 1. измислица; 2. измама, трик. [flaem] v (-mm-) измамвам, изигравам номер на.

flambeau

- ['flaembou] n (pl -eaus, -eaux [-ouz]) фp. горящ факел.

flamboyance

- [flaem'bоiъns] n 1. пищна украса; яркост (на цветове); пищност; 2. претрупаност; 3. превзетост.

flamboyant

- [flaem'bоiъnt] а 1. пищен, претрупан; цветист; ярък, крещящ; 2. арх. с ярка ажурна украса; пламтящ (за готика); 3. вълнист; 4. превзет, претенциозен.

flame

- [fleim] n 1. пламък, огън (и прен.); to go up in ~s пламвам; 2. ярка светлина, блясък; 3. жар; увлечение, страст, любов; to fan the ~ раздухвам/разпалвам страстите; 4. шег. "любов", изгора, либе. [fleim] v 1. пламтя, горя; 2. пламвам, лумвам (away, forth, out, up); прен. избухвам в гняв и пр.; 3. червенея (се), почервенявам като рак; изчервявам се силно (with от); 4. сигнализирам чрез огън; 5. горя, обгарям, опърлям.

flame gun

- ['fleimg§n] n агр. огнепръскачка.

flame-projector

- ['fleimprъ,djektъ] = flame-thrower.

flame-thrower

- ['fleim,Ґrouъ] n воен. огнепръскачка.

flamelet

- ['fleimlit] n пламъче.

flamenco

- [fla'menkou] n (pl -os [-ouz]) исп. испанска циганска песен/танц, фламенко.

flameproof

- ['fleimpru:f] a 1. огнеупорен; 2. огнеустойчив, невъзпламеним. ['fleimpru:f] v правя огнеупорен.

flaming

- ['fleimi¤] a 1. пламтящ; 2. ярък, яркочервен; 3. горещ, зноен; 4. пламенен, буен, страстен; разг. разгорещен (за кавга); яростен; 5. цветист, образен; 6. разг. проклет, пуст; 7. пищен.

flamingo

- [flъ'mingou] n зоол. фламинго (Phoenicopterus).

flamy

- ['fleimi] а огнен, пламенен.

flan

- [flaen] n плодова пита.

flaneur

- ['fla:nъ:] n фр. безделник, лентяй.

flank

- [flaenk] n 1. хълбок, слабина, страна; ~ of beef говежда флейка; 2. страна (на здание и пр.), склон; 3. воен. фланг; 4. attr воен. флангов; фланкиращ. [flaenk] v 1. воен. пазя/защищавам/прикривам/усилвам фланга на; застрашавам/обхождам/нападам фланга на, нападам във фланг; подлагам на анфилада, обстрелвам откъм фланговете; 2. разположен съм/ разполагам от страната/от двете страни на; заграждам.

flank-movement

- ['flae¤k,mu:vmъnt] n воен. обходно движение.

flanker

- ['flae¤kъ] n воен. 1. укрепление, което прикрива/застрашава фланга; 2. рl войници, нападащи във фланг.

flannel

- ['flaenl] n 1. мек вълнен плат (каша, фланела); ам. бархет; 2. фланелен парцал/кърпа за бърсане/ триене; 3. рl спортен костюм/панталон (от каша); ам. бархетни долни дрехи; 4. sl. глупости; ласкателство; самохвалство; 5. attr от каша; фланелен. ['flaenl] v (-ll-) 1. обвивам във, загръщам с фланела; 2. мия/търкам с фланела; 3. sl. "четкам", лаская.

flannel-mouth

- ['flaenъlmauҐ] n 1. ласкател; 2. самохвалко.

flannelette

- [,flaenъ'let] n 1. бархет; 2. attr бархетен.

flap

- [flaep] v (-рр-) 1. пляскам (слабо), цапвам, первам, блъскам; to ~ away/off пъдя (мухи); 2. махам, пляскам с (криле); пърхам, пърпоря; 3. махам, размахвам, вея (се), развявам (се), ветрея (се), люлея (се); плющя; 4. обръщам надолу (периферия на шапка); увисвам; 5. sl. плещя, дрънкам (непрестанно) (и ~ o.'s mouth); 6. разг. to ~ o.'s ears давам ухо, наострям уши; 7. разг. паникьосвам се, изпадам в паника; обърквам се. [flaep] n 1. плясък, цапване, перване, бръсване; 2. махане, пляскане с криле, пърхане, пърпорене; 3. капак (на джоб, рьчна чанта, плик, отвор на пода); наушник (на кaскет и пр.); периферия (на шапка); (прикрепено с панти) крило на маса; мед. лапен (при ампутиране); 4. тех. клапа; запушалка, капаче; 5. дълго ухо (на животно); 6. ав. предкрилка, задкрилка; 7. разг. паника, тревога; to get into a ~ загубвам и ума, и дума.

flap-eared

- ['flaepiъd] а клепоух.

flapdoodle

- ['flaep,du:dl] n разг. глупости.

flapjack

- ['flaepdjaek] n 1. палачинка; 2. пудриера.

flapper

- ['flaepъ] n 1. мухогонка, прибор за убиване на мухи; 2. зоол. перка; лапа; опашка; 3. малкото на дива патица/яребица; 4. разг. девойче; 5. sl. ръка, лапа.

flare

- [flЁъ] v 1. пламвам, лумвам (и с ир); 2. горя ярко, блясвам; 3. горя с висок трепкащ пламък (за лампа, свещ); 4. прен. пламвам от гняв, избухвам, кипвам, разгневявам се (и с out, up); разгарям се внезапно (за битка и пр.) (up); 5. разширявам се (в горния/ долния си край - за чаша, пола, страни на кораб); the skirt ~s at the knees полата e клош. [flЁъ] n 1. ярка блестяща светлина; пламък; 2. припламване, проблясване; 3. астр. внезапна радиоактивна дейност, избухване на радиация (на сльнце, звезда); 4. сигнална/осветителна ракета; 5. авиационна бомба кандило; 6. бенгалски огън; 7. фот. ореол; 8. разширяване, разширение; клош; 9. изблик (на гняв, енергия и пр.).

flare-path

- ['flЁъpa:Ґ] n ав. осветена от факел писта за кацане/излитане.

flare-up

- ['flЁъr§p] n 1. внезапно пламване/избухване, разгаряне (и прен.); 2. внезапна схватка.

flared

- [flЁъd] а клоширан, в клош.

flaring

- ['flЁъri¤] а 1. блестящ, ослепителен; 2. крещящ, безвкусен; 3. широк, разширен (за ноздри).

flash

- [flaesh] v 1. припламвам, проблясвам, блясвам, (и с out, up), искря, светвам, светкам; 2. осветявам внезапно, озарявам (и прен.); минавам внезапно пред погледа/през съзнанието; lightning ~es in the sky светкавица озарява небето; the idea ~ed upon me внезапно ми хрумна мисълта; he ~ed a light into my face той освети внезапно лицето ми с фенерче; to ~ a smile at s.o. усмихвам се на някого за миг; 3. прен. избухвам, разярявам се (out, up); 4. профучавам, прехвърчавам (за кола и пр.) (by, past); 5. изваждам, измъквам изведнъж/бързо (сабя); 6. прен. демонстрирам, парадирам с, фукам се с; 7. предавам по телеграф, радио и пр.; 8. заливам, наводнявам. [flaesh] n 1. пламване, лумване; блясък, бляскане; искра, святкане; мълния; пламък; ~ of lightning светкавица; 2. прен. изблик, пристъп; хрумване, ~ in the pan кьорфишек; краткотрайно увлечение; несполучлив опит, фиаско; 3. = flash-light 1; 4. миг; ~ of hope лъч надежда; in a ~ за миг; моментално; 5. кино снимка, кадър (особ. flashback); 6. кратко/бързо съобщение по телеграфа, "светкавица", флаш; 7. водна струя, пусната от бент; ставило; 8. воен. цветна ивица, отличителен знак на униформа; 9. разг. външен блясък, евтина елегантност, фукня; 10. арго/жаргон на крадци; hot ~ гореща вълна при климактериум. [flaesh] а разг. 1. flashy; 2. фалшив, подправен (за банкноти, монети); 3. отнасящ се до крадци.

flash burn

- ['flaeshbъ:n] n рана, причинена от топлинното действие на ядрена експлозия.

flash-bulb

- ['flaeshb§lb] n фот. лампа светкавица.

flash-flood

- ['flaeshfl§d] n порой.

flash-lamp

- ['flaeshlaemp] n 1. ам. фот. лампа светкавица; 2. джобно фенерче.

flash-light

- ['flaeshlait] n 1. сигнален огън; светване и угасване на фар; 2. фот. = flash-bulb; ~ photograph снимка с магнезий; 3. джобно фенерче.

flash-point

- ['flaeshpoint] n температура/точка на запалване.

flashback

- ['flaeshbaek] n кино ретроспективен кадър; лит. ретроспекция; връщане (to).

flasher

- ['flaeshъ] n източник на пробляскващо осветление; мигач.

flashily

- ['flaeshili] adv безвкусно, по безвкусен начин.

flashiness

- ['flaeshinis] n външен блясък, липса на вкус, безвкусие.

flashing

- ['flaeshi¤] n 1. бляскане, блясък, пламване, искрене, 2. мигане (на сигнал, фар). ['flaeshi¤] а бляскав, лъскав; ~ white teeth ослепително бели зъби.

flashy

- ['flaeshi] а 1. крещящ, ярък, безвкусен, с външен блясък; 2. наперен, нафукан.

flask

- ['fla:sk] n 1. плоска (джобна) бутилка; манерка, матерка; флакон; 2. хим. колба; 3. = vacuum flask; 4. плетена бутилка.

flat

- [flaet] a 1. плосък, равен, водоравен, хоризонтален; ~ hand ръка с разперени пръсти; ~ nose сплеснат нос; to beat/make ~ сплесквам; to become/get ~ сплесквам се; to have a ~ tire авт. спаднала ми e гумата; 2. гладък, без грапавини; 3. изравнен със земята; легнал; проснат; 4. изветрял, който не шипи (за бира и пр.); 5. еднообразен, безинтересен, блудкав, плосък, скучен; to fall ~ нямам успех, не предизвиквам смях (за виц, анекдот и пр.); 6. паднал духом, нажален, унил, потиснат; to feel ~ потиснат съм, скършено ми е; уморен съм; 7. глух, неемоционален (за глас); 8. слаб, в застой, замрял (за пазар); твърд (за цена); ~ rate еднаква за всички такса (обр. пропорционална); 9. разг. категоричен, решителен, окончателен, абсолютен, безусловен; ~ nonsense чисти глупости; that's ~ разг. това е окончателно/сигурно; няма какво да се спори; 10. жив. недостатъчно релефен; без дълбочина; еднакъв, еднообразен; 11. муз. с бемол; недостатъчно висок, нисък; В ~ си бемол; 12. воен. прав (за траектория), 13. фон. отворен (за гласна); 14. грам. без окончание (за наречие); 15. фот. ам. без контрасти (за негатив); не подчертаващ сенки/контури (за осветление); матов. [flaet] n 1. плоскост, равна повърхност; плоската част на нещо; the ~ of the hand длан; on the ~ жив. с две измерения; to draw from the ~ рисувам по копие на картина; 2. равнина, низина (и рl), мочур(ище); плитчина, плитко място; равно крайбрежие; 3. апартамент; pl жилищен дом; block of ~s жилищен блок; 4. равен плосък предмет (плоскодьнна лодка, панер и пр.); рl обувки с ниски токове; 5. театр. кулиса; 6. муз. бемол; 7. авт. спаднала/спукана гума; 8. разг. глупак, хапльо, тиквеник. [flaet] adv 1. наравнo със земята; 2. тъкмо, точно; to go ~ against orders правя тъкмо обратното на това, което е заповядано; 3. разг. направо, без заобикалки; to go ~ out разг. действувам с все сили, правя всичко възможно. [flaet] v (-tt-) 1. flatten; 2. муз. понижавам, свиря/пея по-ниско.

flat-fish

- ['flaetfish] n зоол. плоска риба (калкан, писия и пр.).

flat-footed

- [,flaet'futid] a 1. мед. с плоски стъпала, дюстабан; 2. ам. твърд, решителен; 3. разг. тромав; глупав; 4. ам. неподготвен; to catch s.o. ~ заварвам някого "по бели гащи"/неподготвен.

flat-iron

- ['flaet,aiъn] n 1. ютия; 2. чембер, плоско желязо (за обрьчи и пр.).

flat-out

- ['flaet'aut] adv 1. с пълна скорост; 2. с всички сили.

flatcar

- ['flaet'ka:] n ам. жп. открит товарен вагон, платформа.

flatfoot

- ['flaetfut] n (pl -feet). 1. мед. плоско стъпало; 2. sl. полицай; 3. sl. ам. моряк.

flatlet

- ['flaetlit] n апартаментче.

flatly

- ['flaetli] adv 1. плоско, равно; 2. решително, категорично.

flatness

- ['flaetnis] n 1. гладкост, сплеснатост; 2. еднообразие, безвкусие; 3. отегчителност; 4. решителност, категоричност.

flatten

- ['flaetn] v 1. правя/ставам плосък/равен/гладък, сплесквам (се); изравнявам (се); повалям; 2. потискам, угнетявам, обезсърчавам; обърквам; 3. изветрявам, ставам безвкусен (за спиртно питие); 4. правя/ставам неинтересен/блудкав; 5. ам. матирам; flatten out 1) сплесквам, разточвам; 2) ав. заемам отново хоризонтално положение.

flatter

- ['flaetъ] v 1. лаская; лревъзнасям; 2. пораждам празни надежди у; to ~ o.s. that смея да мисля/ лаская се от мисълта, че; 3. украсявам, представям в по-хубав вид; 4. галя, милвам, задоволявам (окото, слуха).

flatterer

- ['flaetъrъ] n ласкател.

flattering

- ['flaetъri¤] а 1. ласкателен; 2. ласкав.

flattery

- ['flaetъri] n ласкателство.

flatting

- ['flaeti¤] n 1. тех. валцуване, сплескване (на ламарина); 2. матиране (при боядисване, рисуване); 3. изглаждане (на повьрхност) с гласпапир ( и с down).

flattish

- ['flaetish] а равничък.

flatulence

- ['flaetjulъns] n 1. мед. събиране на газове (в стомаха, червата), метеоризъм; 2. прен. надутост, високопарност, претенциозност.

flatulency

- ['flaetjulъnsi] n 1. мед. събиране на газове (в стомаха, червата), метеоризъм; 2. прен. надутост, високопарност, претенциозност.

flatulent

- ['flaetjulъnt] а 1. мед. причиняващ газове; 2. мед. страдащ от газове; 3. прен. банален; празен; високопарен.

flatways

- ['flaetweiz] adv 1. с плоската страна 2. проснат, в легално положение.

flatwise

- ['flaetwaiz] adv 1. с плоската страна 2. проснат, в легално положение.

flatwork

- ['flaetwъ:k] n ам. пране, пригодно за машиннo (не рьчно) гладене.

flaunt

- ['flо:nt] v 1. вея (се)/развявам (се) гордо; 2. показвам (се), парадирам, перча се; важнича; 3. представлявам великолепна гледка; излагам на показ; 4. отнасям се презрително (към); пренебрегвам (прaвила и пр.).

flauntingly

- ['flо:nti¤li] adv гордо.

flautist

- ['flо:tist] n флейтист.

flavin

- ['fleivin] n 1. флавин; 2. жълта боя.

flavorous

- ['fleivъrъs] а ароматен; пикантен.

flavour

- ['fleivъ] n 1. вкус; приятен вкус; букет (на вино); 2. особен/отличителен вкус/аромат; 3. прен. нотка, жилка, характерна атмосфера/настроение. ['fleivъ] v 1. подправям, слагам подправка на, npидавам вкус на, ароматизирам; 2. прен. придавам характерно качество/интерес/живост на; убедително напомням/намеквам за.

flavoured

- ['fleivъd] а с особен/отличителен вкус/аромат.

flavouring

- ['fleivъri¤] n миризма, подправка; есенция; vanilla ~ ванилин.

flavourless

- ['fleivъlis] a 1. безвкусен; 2. без миризма.

flaw

- [flо:] n 1. пукнатина, цепнатина, цепка, пролука; 2. недостатък; повреда, дефект; петно; кусур; 3. юр. пропуск, грешка (в документа и пр.). [flо:] v 1. пуквам (се), цепвам (се); повреждам (се), развалям (се); 2. юр. правя недействителен/невалиден. [flо:] n внезапен вятър, шквал; краткотрайна буря, вихрушка.

flawed

- [flо:d] a дефектен; напукан (за дьрвен материал).

flawless

- ['flо:lis] а без недостатък/повреда/дефект, безупречен, отличен, превъзходен.

flawlessness

- ['flо:lisnis] n безупречност, отлично състояние.

flawy

- ['flо:i] а с недостатък, дефектен.

flax

- [flaeks] n 1. бот. лен (Linum usitatissimum); 2. ленени влакна; 3. ленено платно/плат.

flaxen

- ['flaeksъn] a 1. ленен; 2. като лен; 3. светложълт.

flaxy

- ['flaeksi] = flaxen 1, 2.

flay

- [flei] v 1. одирам, смъквам кожата на; 2. бия с пръчка/камшик; 3. прен. скубя, ограбвам; 4. прен. дера, критикувам жестоко, правя на бъз и коприва.

flayer

- ['fleiъ] n кожодер, скубач, експлоататор.

flea

- [fli:] n зоол. бълха (Siphonaptera); ~ in o.'s ear конфуз, срязване, смъмряне; to send s.o. off/away with a ~ in his ear сконфузвам някого, натривам носа на някого, отказвам на някого категорично; to go (off) with a ~ in o.'s ear отивам си с подвита опашка.

flea-bag

- ['fli:baeg] n 1. разг. спален чувал; хамак; 2. ам. долнопробен/евтин хотел/пансион.

flea-bite

- ['fli:bait] n 1. ухапване/място, ухапано от бълха; 2. прен. дребна работа; малка неприятност.

flea-bitten

- ['fli:,bitn] а 1. изпохапан от бълхи, пълен с бълхи; 2. с червеникави/кафяви петънца (за кон); 3. разг. мизерен, долнопробен.

flea-market

- ['fli:,ma:kit] n битпазар.

flea-pit

- ['fli:pit] n разг. мизерна мръсна стая/сграда и пр.

fleche

- [fleish] n фр. арх. заострен връх (на кула).

fleck

- [flek] n 1. петно, петънце, точка, точица; луничка; ~s of sunlight слънчеви петна/отблясъци; 2. частица, шушка; ~ of dust прашинка. [flek] v покривам с петънца/резчици; пъстря, изпъстрям, шаря, нашарвам.

flecked

- [flekt] а на петънца; изпъстрен, нашарен.

flecker

- ['flekъ] = fleck.

fleckless

- ['fleklis] а без петна.

flection

- ['flekshn] = flexion.

fled

- [] вж. flee.

fledge

- [fledj] v 1. оперушинвам се, опервам се (за птица); порастват ми пера (за да мога да летя за птица); 2. отглеждам (малки - за птица); 3. слагам перо (на стрела).

fledged

- [fledjd] а оперен; способен да хвърчи; fully ~ който може да хвърчи; прен. квалифициран; възрастен.

fledgling

- ['fledjli¤] n 1. новооперена птичка; 2. прен. младок, новак, аджамия.

flee

- [fli:] v (fled [fled] ) 1. книж. бягам, избягвам, побягвам (from, out of, to); 2. избягвам от, напускам внезапно; to ~ the country избягвам в чужбина; 3. бягам от, избягвам, гледам да отклоня; стоя далеч от.

fleece

- [fli:s] n 1. руно (козината); 2. руно (вьлната от една овца); 3. буйна/рошава коса; 4. мек вълнен плат. [fli:s] v 1. стрижа (овце); 2. прен. скубя, оскубвам, обирам, ограбвам; изнудвам; 3. покривам, осейвам; sky ~d with clouds осеяно с пухкави облачета небе.

fleecy

- ['fli:si] а рунест, рунтав; пухкав, мек, мъхнат; къдрав.

fleer

- [fliъ] n беглец. [fliъ] v усмихвам се презрително, надсмивам се, присмивам се.

fleet

- [fli:t] n 1. флот(а); военноморски флот; the F. английският военноморски флот; 2. флотилия; 3. разг. парк (автомобилен и пр.); 4. разг. големи превозни средства, пътуващи групово. [fli:t] v 1. плъзгам се, движа се бързо; 2. прен. минавам бързо, трая малко; отлитам, изчезвам (и с away); 3. мор. променям позициите си, премествам се. [fli:t] а поет. бърз, пъргав, чевръст; ~ of foot бързоног. [fli:t] n залив(че); F. Street улица в Лондон, център на английската преса, прен. пресата, печатът.

fleet-footed

- [,fli:t'futid] а бързоног.

fleeting

- ['fli:ti¤] а краткотраен, мимолетен; преходен.

fleming

- ['flemi¤] n фламандец.

flemish

- ['flemish] I. а фламандски; II. п фламандски език.

flesh

- [flesh] n 1. (сурово) месо; 2. плът; one ~ една плът, съединени (за сьпрузи); ~ and blood плът и кръв; човешка природа; човешкият род, хората, човек; o.'s (own) ~ and blood най-близките ми, собствените ми деца; in ~ пълен (за човек); in the ~ жив, цял; лично; to gain/make/put on ~ пълнея, напълнявам, поправям се; to lose ~ отслабвам; the spirit is willing but the ~ is weak библ. духът e бодър, а плътта немощна; човек иска, но е слаб физически/го мързи; 3. месо (на плод); 4. изк. тяло; телесен цвят; 5. похот; sins of the ~ плътски грехове, порочност. [flesh] v 1. лов. давам (на ловджийско куче, ястреб) да вкуси кръв от плячката; подбуждам, насъсквам; 2. прен. приучвам, привиквам; калявам; 3. използувам за пръв път (особ. орьжие); 4. пресищам (с пльтски удоволствия); 5. пълнея, напълнявам (често с up, out); 6. очиствам (кокал) от месо.

flesh-brush

- ['fleshbr§sh] n четка за стимулиране на кръвообращението.

flesh-colour

- ['flesh,k§lъ] n телесен цвят.

flesh-tints

- ['fleshtints] n pl изк. тонове с телесен оттенък/ цвят.

flesh-wound

- ['flesh,wu:nd] n повърхностна рана.

fleshed

- [flesht] а 1. пълничък, закръглен; 2. прен. зaкоравял, свикнал да пролива кръв.

fleshiness

- ['fleshinis] n 1. пълнота; 2. меснатост.

fleshings

- ['fleshi¤z] n pl трико с телесен цвят (на акробат и пр.).

fleshless

- ['fleshlis] а сух, слаб, мършав.

fleshliness

- ['fleshlinis] n 1. телесност; 2. чувственост, похотливост; 3. смъртност, тленност; 4. вещественост, материалност.

fleshling

- ['fleshli¤] n сластолюбец.

fleshly

- ['fleshli] а 1. плътски, телесен; 2. чувствен, похотлив; 3. човешки, смъртен, тленен; 4. веществен. материален; 5. от тоя свят, светски.

fleshy

- ['fleshi] а 1. пълен, пълничък, топчест; 2. от месо, подобен на месо; месест, меснат.

flew

- []вж. fly.

flex

- [fleks] n ел. шнур. [fleks] v огъвам (се); прегъвам (се); нагъвам (се) (и геол.).

flexibility

- [,fleksi'biliti] n 1. гъвкавост; 2. податливост, отстъпчивост; 3. подвижност; 4. съобразителност; приспособимост; сговорчивост.

flexible

- ['fleksibl] а 1. гъвкав (и прен.); 2. податлив, отстъпчив; 3. подвижен; 4. съобразителен, приспособим, който се приспособява/нагажда лесно.

flexile

- ['fleksail] = flexible.

flexion

- ['flekshn] n 1. тех., мед. флексия, свиване, извиване, сгъване, прегъване, огъване; 2. извивка, извита част на нещо, извитост; 3. грам. склонение, спрежение; флексия; 4. мат. извивка.

flexor

- ['fleksъ] n анат. флексор, сгъвач (и ~ muscle).

flexuous

- ['fleksjuъs] а лъкатушен, криволичещ, извит; вълнообразен.

flexure

- ['flekshъ] n 1. flexion; 2. завой, криволица; 3. геол. нагъване на пластове.

flibbertigibbet

- [,flibъti'djibit] n бъбрица, перушан, клюкар, развейпрах.

flick

- [flik] n 1. лек удар (като с нокьт), перване; леко изплющяване (с камшик); 2. трепване, свиване. [flik] v 1. удрям леко, первам (с прьст); бръсвам, шибвам; изплющявам леко (с камшик); 2. отмахвам, очиствам (и с away, off); ~ out изваждам бързо, измъквам.

flicker

- ['flikъ] v 1. блещукам, мъждея, мъждукам; проблясвам (за надежда) (up); 2. трепкам, трептя; 3. появявам се; полъхвам; 4. пърпам, пърхам. ['flikъ] n 1. блещукане, мъждеене, мъждукане, примигване; трепкаща светлина; 2. трепкане, трептене; мигновен изблик (на гняв и пр.); 3. пърпане, пърхане; 4. рl ам. разг. филм.

flier

- ['flaiъ] n 1. всичко, което хвърчи (птица, насекомо); 2. летец, авиатор; 3. бързо превозно средство; експрес; бърз кон; 4. sl. рисковано начинание, авантюра; борсова спекулация; 5. pl право рамо на стълба.

flight

- [flait] n 1. летеж; полет; 2. прехвръкване, прелитане, бързо движение (на снаряд, стрела и пр.); прен (бързо) минаване (на време); 3. ав. дължина на полет; редовен полет (на самолет) в определен час; 4. ято, орляк, рояк; самолетна ескадра; 5. пилило; ято от птички, които се учат да летят едновременно; 6. прен. проблясък, проява; ~ of ambition амбиции; ~ of fancy/imagination полет на фантазията; плод на въображението; 7. ред стъпала; рамо на стълба (и ~ of stairs); in the first/top ~ на видно място, в първите/предните редици. [flait] v 1. стрелям (по птици, летящи в ято); 2. слагам перо (на стрела); 3. летя в ято (за прелетни птици). [flait] n бягство, побягване; in full ~ в безредие; to put to ~ обръщам в бягство; to take ~/to ~ избягвам, побягвам.

flight control

- ['flaitkъn,troul] n ав. ръководство на полетите.

flight-deck

- ['flaitdek] n ав. 1. излетателна палуба (на самолетоносач); 2. помещение за екипажа в пътнически самолет.

flight-feather

- ['flait,feъ] n махово перо.

flight-lieutenant

- ['flaitlef,tenъnt] n капитан от авиацията (вьв Великобритания).

flightiness

- ['flaitinis] n вятърничавост, лекомислие; неуравновесеност.

flighty

- ['flaiti] а 1. вятърничав, лекомислен; смахнат, неуравновесен; 2. плашлив (за кон).

flim-flam

- ['flimflaem] n 1. дрън-дрън, празни приказки, глупости; 2. измама, шарлатанство, шмекерия. ['flimflaem] v мамя, измамвам, заблуждавам.

flimsiness

- ['flimzinis] n 1. крехкост, чупливост; несолидност, нетрайност; 2. неубедителност, необоснованост.

flimsy

- ['flimzi] а 1. слаб, лек, крехък; несолиден; 2. неубедителен, необоснован, несериозен (за извинение и пр.), повърхностен (за знания). ['flimzi] n 1. тънка хартия (за копиране, чернова); пелюр; 2. дописка и пр. на такава хартия; 3. sl. банкнота.

flinch

- [flintsh] v 1. трепвам, потрепервам, сепвам се; 2. плаша се, дърпам се, бягам (from от).

flinders

- ['flindъz] n pl късчета, парченца, трески, тресчици; to break/fly in(to) ~ разбивам се на хиляди парчета.

fling

- [fli¤] v (flung [fl§¤]) 1. хвърлям, захвърлям, мятам, запращам (at); to ~ o/s. clothes on обличам се набързо; 2. спускам се, хуквам, изскачам (от стая и пр.) (out of); 3. ритам, хвърлям (ездач - за кон), събарям (противник - при борба); fling about 1) разхвърлям; 2) размахвам (рьце); fling aside отхвърлям; изоставям, отказвам се от, отърсвам се от; fling away 1) отхвърлям; 2) прахосвам, пропилявам, профуквам; З) обръщам се троснато; отивам си сърдит; fling back 1) отблъсквам, отхвърлям; 2) отварям изведнъж (врата); fling down хвърлям, тръщвам; събарям; fling into 1) впущам се (в борба, начинание); 2) мятам се (на седло); хвърлям се (в прегрьдките на); хвърлям (в затвор); to ~ o.s. into залавям се енергично/възторжено с (нещо); fling off 1) хуквам; изскачам навън; избягвам; 2) хвърлям, изоставям, отказвам се/отърсвам се от; З) избавям се/отървавам се от (преследвачи и пр.); fling open отварям, разтварям изведнъж; fling out 1) избухвам, разпсувам се, нахвърлям се (at); 2) ритам, хвърлям (ездач - за кон) (at); З) изскачам (от стая) (of); to ~ out o.'s arms разтварям широко ръце; fling to тръшвам, затръшвам; fling up изоставям, зарязвам; fling upon to ~ o.s. upon s.o.'s mercy предоставям се на благоволението на някого. [fli¤] n 1. хвърляне, захвърляне, мятане; 2. внезапно/ рязко движение; 3. остра забележка; подигравка, присмех; to have a ~ at подигравам се на/с; нападам; that's a ~ at you това e камък в твоята градина; 4. буйство, веселие; to have o.'s ~ повеселявам се, поживявам си; at one ~ 1) с един удар/замах; 2) за миг, изведнъж; full ~ 1) бързо, бързсшком; 2) с всички сили, с пълна пара; Highland ~ буен шотландски танц; to have/take a ~ at опитвам се да, правя опит с.

flint

- [flint] n 1. (парче) кремък; the ~ age каменният век; ~ and stone work зидария от неодялани камъни; 2. кремък за добиване на огън; ~ and steel кремък и огниво; 3. нещо твърдо (като камък); 4. прен. коравосърдечен човек; 5. скъперник; to skin/flay a ~ треперя над стотинката, голям скъперник съм; 6. attr кремъчен; ~ implements предисторични кремъчни сечива/оръжия; to fix s.o.'s ~ for him наказвам, давам някому да се разбере; to get o.'s ~s fixed бивам наказан; to get water out of a ~, to wring water from a ~ правя чудо/чудеса; to set o.'s face like a ~ 1) непреклонен съм, вземам твърдо решение; 2) добивам неумолим вид.

flint-glass

- [,flint'gla:s] n опт. флинтово стъкло, флинтглас.

flintiness

- ['flintinis] n 1. твърдост, упоритост; 2. суровост, жестокост, коравосърдечност.

flintlock

- ['flintlоk] ист. (затвор на) кремъклийка (пушка).

flinty

- ['flinti] a 1. кремъчен; 2. твърд, упорит; 3. суров, безмилостен.

flip

- [flip] v (-рр-) 1. подхвърлям с палеца и показалеца (монета); запращам с лек удар; 2. шибвам (с камшик и пр.) (at); 3. sl. възторгвам се; "запалвам се"; загубвам самообладание; 4. ам. прелиствам (книга) (through); flip off отърсвам (пепел - от цигара); flip up подхвърлям (пара). [flip] n 1. лек удар, перване, тръсване; 2. топло подсладено спиртно питие (примесено с мляко или яйце); 3. sl. кратък полет със самолет. [flip] a sl. 1. нахален; 2. насмешлив; 3. лекомислен.

flip-flap

- ['flipflaep] n 1. пърпорене; плющене; 2. премятане през глава; 3. вид фейерверк; 4. вид въртележка (на панаир). [] adv 1. с пърпорене/плющене; 2. с шляпане, шляп-шляп.

flip-flop

- ['flipflоp] n 1. ел. тригер, реле с две устойчиви състояния; 2. пластмасова гумена джапанка.

flippancy

- ['flipъnsi] n 1. несериозност, лекомислие; 2. насмешливост.

flippant

- ['flipъnt] а 1. лекомислен, несериозен, вятърничав; 2. насмешлив, пренебрежителен, непочтителен.

flipper

- ['flipъ] n 1. зоол. плавник (на тюлен, пингвин и пр.); 2. sl. ръка, лапа.

flipperty-flopperty

- ['flipъti,flоpъti] а увиснал; който се клати/мандахерца.

flipping

- ['flipi¤] разг. лош, неприятен.

flirt

- [flъ:t] v 1. флиртувам, кокетирам (with); 2. вея, размахвам (ветрило); връцкам се; 3. проявявам слаб интерес към; to ~ with the idea of... (с ger) от време на време ме занимава мисълта да... [flъ:t] n 1. бързо движение, размахване, тръскане, друсване; 2. кокетка, флиртаджийка.

flirtation

- [flъ:'teishn] n флиртуване, флирт.

flirtatious

- [flъ:'teishъs] а склонен към флиртуване.

flit

- [flit] v (-tt-) 1. прелитам, прехвръквам; хвърча, летя бързо/безшумно; пробягвам; 2. минавам бързо, отлитам (за времето); 3. премествам се (в нова квартира, особ. тихомьлком); flit about хвърча, летя насам-натам, нося се; flit past прехвръквам. [flit] n 1. прелитане, прехвръкване; 2. тайно преместване в нова квартира.

flitch

- [flitsh] n 1. половин пушена свиня; 2. резен пушена камбала. [flitsh] v режа на ивици.

flitter

- ['flitъ] v хвърча, летя насам-натам, пърпам.

flittermouse

- ['flitъmaus] n (pl -mice [-mais]) зоол. ряд. прилеп (Chiroptera).

flitting

- ['fliti¤] а който се движи/минава бързо.

flivver

- ['flivъ] n sl. евтин автомобил, таратайка.

float

- [flout] v 1. плувам, плавам, държа се на повърхността (и за чавек), не потьвам, нося се (и вьв вьздуха); понасям се (вьв водата - за заседнал кораб); 2. прен. нося се; блуждая; мяркам се (в сьзнанието); 3. пускам (нещо да плува) във вода; сплавям (дьрвен материал); 4. нося (за вода); понасям, поемам (заседнал кораб - за вода); 5. наводнявам; заливам; 6. пускам, разпространявам (слух); пускам в обръщение, лансирам, основавам, създавам (предприятие и пр.), to ~ a loan откривам подписка за заем; float off 1) отплувам; 2) понасям, поемам (заседнал кораб). [flout] n 1. нещо, което плува/се носи на повърхността на водата; плавей, плаващ дървен материал (по река); плаваща маса лед; 2. сал; плаваща скеля; плавник; шамандура; 3. плавка (на вьдица); 4. спасителен пояс; 5. зоол. плавателен мехур; 6. плавок, плавец (на резервоар); 7. платформа (кола - особ. украсена за шествия); 8. ав. плувец (на хидроплан); 9. кандило (и ~ -light); 10. театр. обик. pl. долна рампа; 11. геол. нанос; 12. мистрия, маламашка; 13. лопатка, перка (на водно колело, и ~ -board).

float-board

- ['floutbо:d] n 1. лопатка/перка на водно колело; 2. сал.

float-bridge

- ['floutbridj] n мост, построен на салове.

floatable

- ['floutъbl] a 1. плаващ; плавателен.

floatage

- ['floutidj] n 1. плавателна способност; 2. плавей; 3. (право върху) плаващи останки от корабокрушение; 4. част на кораб над водата.

floatation

- [flou'teishn] n 1. плаване; ~ line мор. товарна водолиния; 2. сплавяне, свличане на трупи по вода; 3. тьрг. основаване (на предприятие); 4. фин. емисия (на заем); 5. тех., мин. флотация.

floater

- ['floutъ] n 1. плаващ на повърхността човек/ предмет; 2. тьрг. основател на предприятие; 3. фин. разг. облигация; 4. ам. подкупен избирател; избирател, който гласува на много места; 5. ам. скитник; временен работник; 6. тех. швимер; 7. sl. грешка, гаф.

floating

- ['flouti¤] а 1. мор. плаващ; ~ cargo морски товар; ~ harbour пристанище с вълнолом, направен от закотвени плаващи греди; ~ bridge плаващ/понтонен/подвижен мост, мост на салове; ~ light плаващ фар/маяк; осветена шамандура; кандило; 2. свободен, неприкачен; подвижен (напр. за население); който се мести; ~ rib/kidney плаващо ребро/бъбрек. ['flouti¤] n 1. плаване по гръб; 2. пускане (на кораб) във водата; 3. сплавяне, свличане (на трупи) по вода; 4. тьрг. основаване (на предприятие); 5. фин. емисия (на заем); 6. наводняване (на нива и пр.); 7. стр. изравняване (на мазилка).

flocci

- ['flоksai] вж. floccus.

floccule

- ['flоkju:l] n 1. фъндък, малко валмо от вълна/ памук; 2. хим. парцалообразна/парцаловидна утайка.

flocculent

- ['flоkjulъnt] а 1. подобен на валмо/кичур/фъндък; 2. влакнен; на люспи.

floccus

- ['flоkъs] n (pl -cci [-ksai]) 1. валмо/кичур/фъндък от вълна/коса; 2. кичур на края на опашката на животно; 3. пух на млади птици.

flock

- [flоk] n 1. фъндък, малко валмо от вълна/памук; 2. рl дреб; 3. и рl вълнени отпадъци (за производство на хартия); 4. хим. рl вж. floccule 2. [flоk] v 1. милирам (хартия); 2. придавам грапав вид на (стькло); 3. тъпча/пълня/покривам с дреб. [flоk] n 1. стадо (обик. овце); ято, рояк (птици); ~s and herds дребен и рогат добитък; 2. тълпа (често рl); ~ of visitors безброй/много посетители; 3. цьрк. паство. [flоk] v 1. трупам се, тълпя се, събирам се (и с together); 2. събирам се, образувам ято (за птици).

flockmaster

- ['flоk,ma:stъ] n скотовъдец.

flockpaper

- ['flоk,peipъ] n милирана хартия.

floe

- [flou] n 1. плаваща ледена маса; 2. леден къс; 3. ледено поле.

flog

- [flоg] v (-gg-) 1. бия с пръчка/камшик; шибам (кон - за да вьрви) (along); to ~ a stream/the water постоянно хвърлям въдица; 2. мор. плющя (за платно); 3. разг. продавам или разменям, особ. по нечестен начин; to ~ a dead horse правя безполезни усилия; напразно се старая; подхващам изтъркана теза; наливам от пусто в празно; споря на вятъра; to ~ o.s. разсипвам се от работа.

flogging

- ['flоgi¤] n бой с пръчка/камшик; телесно наказание.

flood

- [fl§d] n 1. наводнение; потоп; разливане, прииждане (на река) (особ. в рl); порой; прен. изблик; ~ of rain порой, пороен/проливен дъжд; in ~ придошъл; ~ of tears/words/abuse прен. поток от сълзи, порой от думи, куп обиди; to have a ~ of letters обсипан съм с писма; the F. библ. потопът; 2. прилив; the tide is at the ~ cera e прилив; at the ~ прен. в най-благоприятния момент; 3. разг. = floodlight. [fl§d] v 1. заливам, наводнявам; 2. причинявам прииждане (на река); излизам от бреговете/коритото си, прииждам (за река); 3. прен. обсипвам, заливам; трупам се; 4. мед. имам маточен кръвоизлив.

flood control

- ['fl§dkъn,troul] n борба с наводненията.

floodgate

- ['fl§dgeit] n 1. тех. шлюз; шибър; савак; 2. прен. задръжки; to open the ~s прен. давам воля на сълзите си.

flooding

- ['fl§di¤] n 1. наводняване, заливане с вода, наводнение (и в мина); 2. излизане от бреговете/коритото си (за река).

floodlight

- ['fl§dlait] n (светлина от) прожектор (и театр.). ['fl§dlait] v (-lighted, -lit) осветявам (здание и пр.) с прожектори.

floodlighting

- ['fl§dlaiti¤] n осветяване (на здание и пр.) с прожектори; прожекторно осветление.

floodplain

- ['fl§dplein] n наводнявани райони.

floodtide

- ['fl§dtaid] n прилив.

floor

- [flо:] n 1. под, дюшеме (на стая и пр.); настилка; 2. партер (в зала, борса, сьд и пр.); the ~ of the House място в Парламента за народните представители; 3. стаж; 4. дъно (на море); 5. ниско ниво (на цени), долен лимит/граница; to mop/wipe the ~ with s.o. 1) разг. напердашвам, пребивам от бой; 2) прен. правя някого наравнo със земята; to take the ~ разг. 1) започвам да танцувам; 2) вземам/имам думата (на сьбрание); to hold the ~ монополизирам разговора. [flо:] v 1. поставям под/дюшеме/паркет/плочки; 2. повалям (противник); разг. надвивам на, затварям/запушвам устата на; давам някому да се разбере; 3. озадачавам, смайвам, обърквам; 4. уч. sl. отговарям правилно.

floor-plan

- ['flо:plaen] n арх. етажно разпределение.

floor-show

- ['flо:shou] n естрадна програма (в нощен бар, ресторант и пр.).

floorage

- ['flо:ridj] n жилищна площ.

floorcloth

- ['flо:klоҐ] n 1. линолеум и пр.; 2. парцал за миене (на под).

floorer

- ['flо:rъ] n sl. 1. сразяващ удар; 2. категоричен отговор; 3. озадачаващ/смайващ въпрос; въпрос, на който трудно се отговаря.

flooring

- ['flо:ri¤] n 1. поставяне на дюшеме/паркет/дъски/настилка и пр.; 2. настилка, дюшеме; материал за подова настилка.

floorwalker

- ['flо:,wо:kъ] n ам. началник на отдел, надзирател (в универсален магазин).

flop

- [flоp] v (-рр-) 1. пляскам лениво (с криле); мятам се, блъскам се (за риба - на сухо) (about); 2. цопвам, цапвам (in); 3. строполясвам (се), сгромолясвам (се), (down); сядам/падам тежко, пльосвам се; 4. тътря се, влача се; шляпам; кандилкам се, олюлявам се; ходя тежко/тромаво (about); 5. ам. разг. пол. преминавам в друга партия; "боядисвам се"; 6. разг. провалям се напълно; 7. ам. sl. спя, къртя; лягам си. [flоp] n 1. пляскане, цопване; строполясване; глух звук; down he went with a ~ той тупна на земята; 2. sl. пълен провал, фиаско; ам. некадърник. [flоp] adv с плясък; he went ~ into the water той цапна/цопна във водата. [flоp] int пляс! туп! цап! бух!

flop-house

- ['flоphaus] n ам. евтин хотел; sl. нощен приют (за бездомни).

floppiness

- ['flоpinis] n разг. разпуснатост, отпунатост; инертност, мудност, вялост.

flopping

- ['flоpi¤] а увиснал, клепнал.

floppy

- ['flоpi] a 1. отпуснат, увиснал; много широк (за дреха); 2. отпуснат, муден; 3. небрежен, неизискан (за стил).

flora

- ['flо:rъ] n 1. флора; 2. списък на флората в дадена област/период.

floral

- ['flо:rъl] а 1. бот. отнасящ се до флората; ~ zone растителна зона; 2. цветен; на/с/от цветя; ~ decorations украса от цветя.

floreated

- []= floriated.

florescence

- [flо'resns] n 1. бот. цъфтене; (време на) цъфтеж; 2. прен. разцвет; преуспяване.

florescent

- [flо'resnt] а бот. цъфтящ.

floret

- ['flоrit] n 1. цветенце; 2. бот. цветче(на сложноцветно растение).

floriated

- ['flоrieitid] а украсен с цветни мотиви.

floricultural

- [,flо:ri'k§ltshъrъl] а цветарски.

floriculture

- ['flоrik§ltshъ] n цветарство.

floriculturist

- [,flо:ri'k§ltshъrist] n цветар (който отглежда цветя).

florid

- ['flоrid] a 1. пищен; претрупан; цветист, надут (за стил); 2. крещящ, ярък; вулгарен (за облекло, вьншност); 3. червендалест, румен.

floridity

- [flо'riditi] n 1. пищност, претрупаност; 2. цветист стил.

floridness

- ['flоridnis] n 1. пищност, претрупаност; 2. цветист стил.

florin

- ['flоrin] n холандски гулден; някогашен австрийски гулден.

florist

- ['flоrist] n цветар, цветопродавач; ~'s цветарски магазин.

floss

- [flоs] n 1. копринени нишки (от горния слой на пашкул); 2. копринен дреб; 3. сурова коприна; 4. свила, коса (на царевица); 5. непресукана копринена нишка, използувана за бродиране и за чистене на зъбите.

flossy

- ['flоsi] а 1. копринен; като коприна; 2. лек, пухкав, мъхест; 3. sl. докаран; фантазе; натруфен; наконтен; цветист, превзет (за стил).

flotage

- ['floutidj] = floatage.

flotation

- [flou' teishn] = floatation.

flotilla

- [flou'tilъ] n флотилия.

flotsam

- ['flоtsъm] n 1. плавей, плуващи останки от потънал кораб и от товара му; ~ and jetsam 1) = flotsam; 2) прен. дреболии, джунджурии; 2. ам. скитници-бедняци.

flounce

- [flauns] v 1. буйствувам, хвърлям се (about); втурвам се (in), изхвърчавам гневно/възбудено (out of); перча се, кокорча се; 2. мятам се, пляскам (за риба - вьв вода). [flauns] n 1. рязко движение (на гняв, вьзмущение, нетьрпение); 2. мятане, пляскане (на риба - вьв вода). [flauns] n волан. [flauns] v украсявам с волани.

flounder

- ['flaundъ] n зоол. камбала (Pleuronectes flesus). ['flaundъ] v 1. газя, цапам във вода/кал; ритам, мъча се да стана/да се движа; 2. прен. забърквам се, запъвам се; заплитам се; загазвам; to ~ through a translation изкарвам криво-ляво превод.

flour

- ['flauъ] n 1. брашно; ~ paste лепило от брашно; 2. attr брашнен; ~ sack брашнен чувал; 3. ситно стрит прах/пудра, подобна на брашно. ['flauъ] v посипвам с брашно, набрашнявам.

flour-milling

- ['flauъ,mili¤] n мелене на брашно.

flourish

- ['fl§rish] v 1. вирея; 2. прен. процъфтявам, цъфтя, преуспявам, съм в разцвета си, благоденствувам; 3. деен/активен съм; достигам върха на кариерата/творчеството си; 4. живея и творя в дадено време (in, at, about); 5. ръкомахам/жестикулирам възбудено/възторжено; размахвам (сабя, орьжие); 6. пиша/украсявам със заврънкулки; 7. служа си с цветист език; хваля се; 8. муз. свиря пасаж с външен блясък/бравура; тръбя на фанфара. ['fl§rish] n 1. размахване (и на сабя); претенциозен жест; to take off o.'s hat with a ~ поздравявам с елегантен/превзет жест; to carry things off with a ~ върша нещо със замах/парадно; 2. заврънкулки (при писане); 3. цветист израз; 4. муз. шумен/бравурен/импровизиран пасаж; фанфара; ~ of trumpets муз. туш; прен. тържествено посрещане; шумна реклама; in full ~ в пълен разцвет.

flourishing

- ['fl§rishi¤] а 1. цветущ, як, здрав; 2. благоденствуващ, преуспяващ, успешен. ['fl§rishi¤] n 1. цъфтеж, виреене (на растения); 2. преуспяване, благоденствие, разцвет; 3. размахване; 4. муз. туш (на тромпети, трьби).

flourmill

- ['flauъmil] n мелница (ограда, машина).

floury

- ['flauъri] а 1. брашнен, от брашно; набрашнен, посипан с брашно; 2. подобен на брашно.

flout

- [flaut] v 1. надсмивам се (на), подигравам се (на) (at); 2. пренебрегвам, държа се/говоря пренебрежително; проявявам презрение (към). [flaut] n подигравка, присмех; пренебрежение, обида, оскърбление.

flow

- [flou] v (flowed [floud] , рр и ост. flown [floun]) 1. тека; вливам се, втичам се (за река) (into); издигам се (за пушек); 2. прииждам (за прилив); ам. преливам, наводнявам; 3. минавам, движа се като поток/масово, стичам се (за тьлпи и пр.); тека, нижа се, изминавам, преминавам (за време, живот); 4. прен. лея се, тека гладко/плавно (за разговор, стил); 5. прен. произлизам (from от); последвам; many excellent results ~ed from his action делото му има/ даде много отлични резултати; 6. спускам се, падам свободно (на дипли, гьнки, вьлни); 7. извирам, бликам, струя (се), шуртя; 8. книж. изобилствувам (обик. за вино и пр.); to ~ like water лея се (за вино); 9. ам. имам менструация; flow along тека; flow away оттичам се; flow back отдръпвам се; връщам се (за вода - в трьба); flow in втичам се (за течност); стичам се (за хора); flow out изтичам (се), изливам се. [flou] n 1. течение; течене; изтичане; 2. бликване, шуртене; течение; поток, струя; тех. енергетичен/силов поток; 3. прилив (обр. ebb); 4. дебит; good ~ of milk добър млеконадой; 5. разливане, преливане, прииждане (на река); 6. прен. поток; леене (на думи), плавност (на стил); излияния; ~ of spirits весело настроение, жизнерадост; ready ~ of language дар слово; 7. падане, диплене, плавни линии (на драперии); 8. ам. менструация.

flow production

- ['flouprъ,d§kshn] n поточно производство.

flow-rate

- ['floureit] n дебит.

flow-sheet

- ['floushi:t] n схема/карта на технологичен процес.

flowage

- ['flouidj] n 1. течение; преливане, заливане; 2. наводнение.

flower

- ['flauъ] n 1. цвете, цвят; 2. цветно растение; 3. цъфтеж (прен.), разцвет; to burst into ~ разцъфтявам (се); 4. прен. цвят; елит, каймак; 5. арх. украса; печ. винетка; ~s of speech красноречиви/образни изрази; ирон. цветисти фрази; 6. рl хим. цвят, ситен прах; 7. pl разг. менструация. ['flauъ] v 1. цъфтя, разцъфтявам (се); 2. прен. развивам се; съм в/достигам апогея си; 3. отглеждам (цветя), правя да цъфти (растение - в оранжерия); 4. украсявам с цветя/цветни мотиви.

flower-garden

- ['flauъ,ga:dn] n цветна градина.

flower-girl

- ['flauъgъ:l] n цветарка.

flower-head

- ['flauъhed] n съцветие.

flower-show

- ['flauъshou] n изложба на цветя.

flower-stand

- ['flauъstaend] n цветарник, подставка/етажерка за саксии с цветя.

flowerage

- ['flauъridj] n 1. сьбир. цветя; 2. цъфтеж, цъфтене.

flowerbed

- ['flauъbed] n цветна леха.

flowerbud

- ['flauъb§d] n цветна пъпка.

flowered

- ['flauъd] а украсен с цветя, (с десен) на цветя (за плат).

flowerer

- ['flauъrъ] n цветоносно растение.

floweret

- ['flauъrit] n цветче, цветение.

floweriness

- ['flauъrinis] n прен. образност, реторичност; цветист стил.

flowering

- ['flauъri¤] а 1. цъфтящ; който цъфти; 2. цветен, цветоносен; ~ cherry японска череша. ['flauъri¤] = flowerЄ 3.

flowerless

- ['flauъlis] a 1. нецветоносен; 2. с окапали цветове; без цветя.

flowerpot

- ['flauъpоt] n саксия.

flowerstalk

- ['flauъstо:k] n цветно/цветоносно стебло.

flowery

- ['flauъri] а 1. цветист, осеян/покрит с цветя; 2. (с десен) на цветя; 3. прен. цветист, образен; the F. Land Китай.

flowing

- ['floui¤] a 1. който тече/се лее/приижда /се надига; 2. плавен; който се лее; разлат (за цветове); 3. който се дипли; ~ draperies (красиво) падащи драперии; ~ beard дълга брада; ~ mane развята грива.

flowingly

- ['floui¤li] adv плавно; с лекота.

flown

- []вж. fly. [floun] а изк. с преливащи се цветове (в керамика).

flu

- [flu:] разг. ськр. от influenza.

fluctuate

- ['fl§ktshueit] v 1. варирам, колебая се, меня се, движа се, не съм постоянен; 2. раздвижвам; 3. ам. правя (нещо) да варира/да се мени.

fluctuating

- ['fl§ktshueiti¤] а променлив, непостоянен, колеблив.

fluctuation

- [,fl§ktshu'eishn] n вариране, нестабилност; колебание, колебливост, неустановеност.

flue

- [flu:] = flu. [flu:] n 1. димоотвод, димен/газов канал, вентилационна тръба; 2. тех. пламъчна тръба (в парен котел); тръба за отопление; 3. малък комин; отделен канал на комин; 4. муз. проста/лабиална тръба (на орган, духов инструмент). [flu:] v стр. скосявам, поставям (строителна част) под наклон. [flu:] n валмо/фъндък от прах (особ. под мебели).

flue-pipe

- ['flu:paip] n 1. муз. органова свирка; 2. тръба, канал (на печка).

flue-work

- ['flu:wъ:k] n сьбир. муз. всички органови свирки.

fluency

- ['fluъnsi] n плавност, гладкост; лекота на говор, дар слово.

fluent

- ['fluъnt] a 1. плавен, гладък; със свободни/грациозни движения; свободен (за стих, език, говор); с дар слово; to speak ~ French говоря френски свободно; ~ phrases ирон. красноречиво празнословие; 2. мат. променлив. ['fluъnt] n мат. интеграл; функция; променлива величина.

fluestop

- ['flu:stоp] n муз. лабиален регистър на орган.

fluff

- [fl§f] n 1. пух(че); пухкава/мека козина (на младо животно); мъх (по бузи, брада, на плат); 2. валмо/фъндък от прах/косми и пр.; 3. театр., ,телев., рад. разг. засечка, грешка при четене/говорене; лошо научена/изиграна роля; сп. несполучлив удар, кикс; a bit of ~ момиче, женче. [fl§f] v 1. придавам пухкав вид на; ставам пухкав; to ~ (out) o.'s hair разчесвам си косата (за да изглежда по-бухнала); to ~ (up) o.'s feathers накокошинвам се (за птица); 2. разг. театр. сбърквам си ролята; сп. изпортвам (удар).

fluffiness

- ['fl§finis] n пухкавост.

fluffy

- ['fl§fi] а 1. пухкав; мъхнат; ~ hair пухкави/бухнали коси; 2. разг. незаучил добре ролята си; 3. ам. празноглав; неустановен; нерешителен; ~ little thing женче.

fluid

- ['fluid] a 1. течен; газообразен; 2. прен. непостоянен, променлив, неустановен, неизяснен (за мнение и пр.); 3. прен. плавен (за движение), гладък, който се лее (за стил); 4. ам. конвертируем (за авоари и пр.). ['fluid] n 1. течност; течна среда; газ; 2. рl мед.: body-/ tissue- ~s секреции; 3. attr течен; газообразен.

fluid mechanics

- [,fluidmi'kaeniks] n pl с гл. в sing хидромеханика.

fluidal

- ['fluidl] а 1. течен; газообразен; 2. геол. флуидален.

fluidic

- [flu'idik] = fluidal 1.

fluidics

- [flu'idiks] n pl с гл. в sing струйна техника.

fluidify

- [flu'idifai] v тех. превръщам (твьрдо тяло) в течност/газ, втечнявам.

fluidity

- [flu'iditi] n 1. течно/газообразно състояние; втечнимост; 2. течливост; тех. тънколивност; 3. прен. плавност, гладкост (на речта); лекота (на стил).

fluidization

- [,fluidai'zeishn] n тех. флуидизация, втечняване.

fluidize

- ['fluidaiz] v 1. правя течен; 2. тех. втечнявам; ~d bed кипящ слой.

fluke

- [flu:k] n 1. зоол. камбала (Peuronectes flesus); 2. зоол. метил (Distomum hepaticum); 3. бот. вид бъбрековиден картоф. [flu:k] n 1. лапа (на котва); 2. връх/острие с шипове (на харпун, копие, стрела); 3. рl (перка на) опашка на кит. [flu:k] n 1. сп. случаен щастлив/сполучлив удар (особ. в билярда); 2. разг. щастлива случайност, шанс, късмет; by a ~ по щастлива случайност, съвсем неочаквано. [flu:k] v 1. сп. случайно правя сполучлив удар; 2. разг. случайно печеля/имам късмет, провървява ми.

flukiness

- ['flu:kinis] n разг. променливост, несигурност (на вятьр, игра).

fluky

- ['flu:ki] а 1. щастлив, късметлия, сполучлив; 2. несигурен, променлив (за вятьр и пр.). ['flu:ki] а заразен от паразитни глисти; метиляв (за овца).

flume

- [flu:m] n 1. воденичен улей; 2. тех. подаващ канал (на водна турбина); 3. ам. планинска клисура с поток.

flummery

- ['fl§mъri] n 1. гъста овесена каша, подобна на желе; 2. яйчен крем с желатин и плодове; 3. прен. празни комплименти; плоски приказки, глупости.

flummox

- ['fl§mъks] v разг. обърквам, смущавам, озадачавам.

flump

- [fl§mp] v разг. 1. тупвам, пухвам (на земята), строполявам се; бухвам; 2. тръшвам на земята; изпускам шумно; flump about тропам, трополя. [fl§mp] n тупване, шум от строполясване. [fl§mp] int бух/туп (на земята)!

flung

- [] вж. fling.

flunk

- [fl§¤k] v sl. 1. скъсват ме, пропадам (на изпит); скъсвам (някого) на изпит; 2. клинча.

flunkey

- ['fl§¤ki] n 1. пренебр. лакей (с ливрея); 2. прен. лакей, ласкател; раболепен/сервилен човек, подлизурко.

flunkeydom

- ['fl§¤kidъm] n сьбир. раболепните хора, подлизурковците.

fluor

- ['flu:о:] = fluorite.

fluoresce

- [flu:о'res] v флуоресцирам.

fluorescence

- [fluъ'resns] n флуоресценция.

fluorescent

- [fluъ'resnt] а флуоресцентен; ~ lighting флуоресцираща светлина.

fluoric

- [flu'оrik] a хим. флуорен, съдържащ флуор.

fluoride

- ['fluъraid] n хим. флуорид.

fluorine

- ['flu:ъri:n] n хим. флуор.

fluorite

- ['fluъrait] n минер. флуорит.

flurry

- ['fl§ri] n 1. подухване/порив на вятър, внезапна вихрушка; кратко преваляване (и на сняг); 2. суматоха, смут, бъркотия, суетня; вълнение, смущение, тревога; all in a ~ в тревога, слисан, съвсем смутен/объркан; 3. ам. краткотрайно повишаване/ спадане на цените; кратко оживление в търговията. ['fl§ri] v смущавам, обърквам, разтревожвам, слисвам; to get flurried обърквам се, слисвам се, шашардисвам се; to be flurried смутен/объркан съм.

flush

- [fl§sh] v 1. лов. вдигам (птица); 2. лов. излитам внезапно, вдигам се (за птици, подгонени от ловец); подплашвам (дивеч); 3. ам. изкарвам (някого) от скривалището му. [fl§sh] n 1. вдигане, излитане (на птици - при лов); 2. ято птици, излитащи едновременно. [fl§sh] v 1. бликвам, бликам, тека обилно, шуртя, струя (се) (обик. с forth, out, up); 2. нахлувам, качвам се (в лицето - за кръв); the blood ~ed in his face лицето му пламна; 3. заливам, наводнявам (ливада и пр.); изпълвам; 4. промивам (сьс силна струя вода - канал и пр.). (и с out); прочиствам (дробовете с вьздух), to ~ the toilet пускам водата в тоалетната; 5. зачервявам се, изчервявам се, почервенявам, заруменявам; карам да се изчерви; пламвам (за лице); сияя, руменея (за облаци, небе), (и с up); 6. възбуждам, въодушевявам; ~ed with victory опиянен от победата; ~ed with wine възбуден от виното; 7. избива ме горещина; flush over проливам. [fl§sh] n 1. силна струя; 2. промиване (на канал); 3. прилив на кръв; изчервяване, руменина, почервеняване (на лицето); 4. бързо разпъпване, разлистване; бърз растеж; at the first ~ of spring щом пукне пролетта; 5. разцвет (на сили, младост и пр.); свежест, сила; the full ~ of health цветущо здраве; 6. пристъп (на треска); разг. огън; гореща вълна (в тялото); 7. прен. изблик (на чувства); опиянение; 8. поет. сияние; заря; the ~ of dawn утринна заря; 9. изобилие. [fl§sh] а 1. придошъл, изпълнил коритото си (за река); пълен до ръба/горе; 2. равен, изравнен, на еднакво равнище (за плоскост) (with с); ~ with the ground наравно със земята; to make parts ~ изравнявам части; 3. силен, здрав; 4. червендалест; 5. разг. в големи количества, изобилен (за пари); паралия, с много пари; money is ~ пари, колкото щеш; to he ~ (of money) опаричил съм се; паралия съм; 6. разг. щедър, разточителен; to be ~ with o.'s money пилея си парите. [fl§sh] adv 1. наравно, изравнено; 2. право, направо; blow ~ in the face/on the chin удар право в лицето/по брадата. [fl§sh] v тех. изравнявам (плоскости). [fl§sh] n карти 1. флош (особ. при покер); 2. attr (състоящ се от) карти от същата боя; ~ sequence флош (при покер).

flushed

- [fl§sht] а зачервен, пламнал; прен. опиянен (от успехи) (with); to have a ~ face лицето ми гори/е пламнало.

flusher

- ['fl§shъ] n 1. работник, който промива канализационни/отточни тръби/канали; 2. уред за промиване на канализационни тръби.

flushing

- ['fl§shi¤] n 1. прочистване, промиване (на трьби. канали); W. C. ~ клозетна инсталация; 2. разлистване, напъпване; 3. червенина, руменина (по лицето); 4. мед. енхизома, разг. огьн.

flushness

- ['fl§shnis] n разг. изобилие (от пари); благоденствие.

fluster

- ['fl§stъ] v обърквам (се); развълнувам (се); нервирам (се); шашардисвам (се); to be/get ~ed разтревожен/смутен съм, шашвам се; размътва ми се главата от пиене, пийнал съм; fluster about суетя се. ['fl§stъ] n тревога, вълнение, смущение; обърканост; all in a ~ разтревожен, слисан, объркан.

flute

- [flu:t] n 1. флейта; 2. флейтист (в оркестьр); 3. регистър на орган с тембър на флейта; 4. арх. канелюра, декоратибен жлеб (на колона); 5. дипла, гънка. [flu:t] v 1. свиря на флейта; 2. лея, свиря с уста, говоря с тънък глас (наподобяващ флейта); 3. арх. правя канелюри (на колона); 4. набраздявам, правя жлебове (по нещо); 5. дипля (дреха, плат).

fluted

- ['flu:tid] а 1. като на флейта (за звук); тънък (за глас); 2. с канелюри (за колона); с жлебове, набразден; 3. с дипли; с годета/волани; с рюшове (за бельо).

fluting

- ['flu:ti¤] n 1. свирене на флейта; пеeне с тънък глас; 2. (правене на) канелюри/жлебове; 3. гънки на волан/рюш и пр.; сьбир. волани, рюшове.

flutist

- ['flu:tist] n флейтист.

flutter

- ['fl§tъ] v 1. пляскам (с криле), пърхам, пърполя, пърпоря, прехвръквам (за птица); нося се из въздуха (за лист и пр.); прен. въртя се (around около); 2. вея се, развявам се, плющя, пърполя (за знаме); 3. неравномерен съм (за пулс); бия, разтупвам се (за сьрце); 4. вълнувам се; тръпна; суетя се; обърквам се; to ~ about/to and fro суетя се, щурам се; 5. развявам (кьрпичка); 6. развълнувам, смущавам. ['fl§tъ] n 1. пляскане с криле, пърхане, пърпорене; примигване (с клепачи); 2. развяване, плющене (на знаме и пр.); 3. кино трептене (на звук), примигване, трепкане (на светлина); телев. трептене на образа; 4. ускорено биене (на сьрцето); 5. вълнение, възбуда, трепет; сензация; ~ of pleasure радостно вълнение; to be all in a ~ цял съм в трепетно очакване, едва се сдържам от вълнение; 6. разг. спекулации/залагане на дрeбно.

fluty

- ['flu:ti] а 1. подобен на флейта (по звук); 2. мек; ясен; тънък (за глас).

fluvial

- ['flu:viъl] а речен.

flux

- [fl§ks] n 1. течение (на вода, газ); бликване, извиране; 2. мед. течение; обидно отделяне на изпражнения; 3. прилив; ~ and reflux прилив и отлив; прен. появяване и изчезване; 4. постоянна промяна/движение; the programme is always in a state of ~ програмата постоянно се мени; 5. тех. флюс, топилка; разредител; 6. физ. енергиен поток; 7. мат. непрекъснато изменение. [fl§ks] v 1. тека; 2. прииждам (за прилив); 3. мед. отделям се, тека (за гной, крьв); 4. тех. топя (се), стопявам (се); обработвам/покривам с флюс.

fluxion

- ['fl§kshn] n 1. изтичане; 2. мед. течение; 3. мат. флуксия; method of ~s диференциално смятане.

fluxional

- ['fl§kshъnl] а мат. диференциален.

fly

- [flai] v (flew [flu:] ; flown [floun]) 1. хвърча, летя; to ~ high хвърча високо (и прен.); 2. пътувам/превозвам със самолет; управлявам, пилотирам (самолет, ракета, космически кораб); 3. пускам (хвьрчило); 4. развявам се, вея се (за знаме); издигам (знаме); пътувам под (някакво) знаме (за кораб); with hair ~ ing behind her с развети коси; to be ~ ing вдигнат съм, развявам се (за знаме); to ~ o.'s flag мор. командувам съединение, упражнявам функции на адмирал; with flags ~ing победоносно, с развети знамена; 5. летя (и за време); хвръквам, прехвърчам, нося се из въздуха; to make the dust/feathers ~ прен. вдигам скандал/пара; 6. бързам; спускам се; препускам; бягам; to send s.o. ~ing 1) натирвам някого; 2) повалям някого с удар; З) пращам някого по бърза работа; 7. движа се бързо, правя внезапно/ рязко движение (за неодушевени предмети); the door flew open вратата внезапно се отвори; to send a book ~ing запращам/запокитвам книга; 8. бягам/спасявам се от, побягвам; to send the enemy ~ ing обръщам неприятеля в бягство; to ~ the country избягвам от страната; to make money ~ пилея пари; to ~ at high game 1) амбициозен/честолюбив съм; 2) хвърча на високо; fly about прехвръквам, прехвърчавам; прелитам; хвърча насам-натам, нося се из въздуха; fly along тичам с все сила; препускам (по пьт и пр.); прен. отлетявам; fly at нахвърлям се, нападам (и прен.); to let ~ at s.o. стрелям срещу някого; насочвам удар срещу някого; ритвам някого (и за кон); прен. нахоквам/изругавам някого; fly by минавам бързо/светкавично; fly in 1) долитам; пристигам със самолет; 2) доставям/докарвам по въздуха; fly into изпадам в (гняв и пр.); to ~ into a rage/passion/temper избухвам,кипвам, побеснявам; fly off 1) отлетявам (за птица); 2) побягвам, запрашвам; З) отхвръквам, откъсвам се (за копче и пр.); fly out at нахвърлям се върху (някого), обсипвам с ругатни; fly past воен. ав. прелитам във формация (при парад). [flai] n (pl flies [flaiz]) 1. полет, летене; разстояние на полет; on the ~ в движение/ход/полет (за влак, самолет и пр.); 2. (наемен) лек кабриолет с един кон; 3. копчелък, цепка; 4. платнище, което служи за врата/покриване на палатка; 5. дължина; ширина (на знаме); най-отдалечената част на знамето от пръта; 6. крило (на вятьрна мелница); 7. ам. = flyleaf; 8. тех. уравнително махало; маховик; баланс (в часовников механизьм); 9. рl театр. шнурбоден. [flai] n 1. зоол. муха (разряд Diptera); 2. зоол. мушица, комарче, съвсем дребно крилато насекомо; 3. изкуствена муха (за ловене на риба); 4. агр. (селскостопански) вредител; болест по растения/зеленчуци, причинена от вредители; 5. печ. събирач (и уред); ~ in the ointment тъмен облак в ясно небе, нещо/недостатък, който помрачава радост; ~ on the wheel нищожество, което си придава важност; there are no flies on him разг. той не e вчерашен; сече му пипето; хитрец e. [flai] a sl. 1. бърз, подвижен; сръчен; 2. хитър, с подвижен ум; отворен, отракан.

fly agaric

- [,flai'aegъrik] n бот. мухоморка (Amanita muscaria).

fly-blow

- ['flaiblou] n 1. яйца/ларви от месната муха (в месото); 2. следи от мухи. ['flaiblou] v наплювам, снасям яйца (в месо - за месната муха).

fly-blown

- ['flaibloun] а 1. наплют от мухи; 2. прен. опетнен; корумпиран; 3. ам. стар, опърпан; 4. ам. банален, изтъркан.

fly-boat

- ['flaibout] n мор. 1. шлеп (за пьтници) по канали; 2. бързоходна лодка.

fly-book

- ['flaibuk] n тефтерче за изкуствени мухи (за риболов).

fly-by

- ['flaibai] n 1. ниско летене (над дадено място) с наблюдателна цел; 2. ам. полет на космически кораб край небесно тяло (достатьчно близо, за да се получават научна данни); 3. ам. космически кораб за такъв полет.

fly-by-night

- ['flaibainait] а 1. ненадежден, несолиден (финансово); 2. несериозен, безотговорен; съмнителен, не съвсем честен; 3. ам. временен, преходен, който трае от ден до пладне. ['flaibainait] n нощен скитник, "нощна птица"; 2. длъжник, който бяга от кредиторите си; 3. безотговорен човек.

fly-catcher

- ['flai,kaetshъ] n 1. зоол. сива мухоловка (Muscicapa striats); беловрата мухоловка (Ficedula albicollis); 2. мухоловка (леплива хартия и пр.); 3. = fly-trap 2.

fly-fisher

- ['flai,fishъ] n въдичар, който лови риба главно с мухи (естествени или изкуствени).

fly-fishing

- ['f1ai,fishi¤] n лов на риба с мухи.

fly-flap

- ['flaiflaep] = flapper 1.

fly-flapper

- ['flai,flaepъ] = flapper 1.

fly-over

- ['flai,ouvъ] n 1. надлез; 2. ам. ниско прелитане на самолет(и) (над насьбрано множество или дадено място).

fly-paper

- ['flai,peipъ] = fly-catcher 2.

fly-past

- ['flaipa:st] n воен. ав. прелитане във формация при парад.

fly-sheet

- ['flaishi:t] n 1. позив; листовка; 2. ам. малка брошура.

fly-speck

- ['flaispek] n ам. следа/наплюто от муха.

fly-swatter

- ['flai,swоtъ] = flapper 1.

fly-trap

- ['flaitraep] n 1. = flapper 1; 2. бот. растение, което лови мухи.

fly-under

- ['flai,§ndъ] n подлез.

fly-wheel

- ['flaiwi:l] n тех. маховик, махово колело.

fly-whisk

- ['flaiwisk] = flapper 1.

flyaway

- ['flaiъwei] a 1. широк (за дреха); развяващ се (за коса и пр.); 2. лекомислен, повърхностен, вятърничав; 3. ам. готов за излитане (за самолет). ['flaiъwei] n вятърничав човек.

flyer

- [] flier 2.

flying

- ['flaii¤] a 1. хвърчащ, летящ; ~ man ав. летец; 2. летателен; 3. развяващ се (за знаме); 4. много бърз; 5. понесен във въздуха; ~ jump сп. скок със засилване; 6. много кратък (за гостуване); 7. висящ, подвижен, неприкрепен; ~ scaffold(ing) стр. висящо скелe. ['flaii¤] n 1. ав. хвърчене, летене; авиация, въздухоплаване; ~ suit авиаторско облекло; 2. изгаряне (на бушон и пр.); изпускане (на искри); избухване (на снаряд и пр.); 3. бягство; 4. развяване (на знаме).

flying column

- ['flaii¤,kоlъm] n воен. летящ отряд.

flying fortress

- ['flaii¤,fо:tris] n воен. ав. летяща крепост.

flying height

- ['flaii¤hait] n височина на летене.

flying instrument

- ['flaii¤,instrumъnt] n аеронавигационен уред/апарат.

flying saucer

- ['flaii¤,sо:sъ] n "летяща чиния" (НЛО).

flying-boat

- ['flaii¤bout] n ав. водосамолет с корпус-лодка.

flying-bomb

- ['flaii¤bоm] n воен. ав. самолет снаряд.

flying-bridge

- ['flaii¤bridj] n 1. временен подвижен мост; 2. понтонен мост; лодка на кабел (за прекосяване на река); 3. мор. пристан.

flying-buttress

- ['flaii¤,b§tris] n ар. 1. вид контрафорс, подпорна арка (в готиката).

flying-squad

- ['flaii¤skwоd] n моторизиран полицейски отряд.

flyleaf

- ['flaili:f] n (свободният лист на) форзац.

flyweight

- ['flaiweit] n сп. боксьор от най-леката категория (до 50.8 кг).

fo'c's'le

- ['fouksl] n мор. 1. ост. бак; 2. жилищно помещение за моряци в носова част на търговски кораб.

foal

- [foul] n конче, жребче; магаренце; mare in/with ~ бременна кобила. [foul] v жребя се, ожребвам се.

foam

- [foum] n 1. пяна; to break into ~ пеня се (за вьлни); 2. слюнка; 3. поет. море; 4. дунапрен. [foum] v 1. пеня се (за поток, често с along, down, over, off, away); 2. ам. разпенвам, запенвам; 3. излиза ми пяна от устата (често с at the mouth) (при припaдьк), прен. беснея, побеснял съм (от яд); foam over преливам (за пяна).

foam plastics

- ['foum'plaestiks] n пореста/гъбеста пластмаса, дунапрен.

foam-rubber

- ['foum,r§bъ] n порест/гъбест каучук.

foamed plastics

- ['foumd'plaestiks] n пореста/гъбеста пластмаса, дунапрен.

foaming

- ['foumi¤] a 1. разпенен, запенен; 2. размесен с пяна.

foamy

- ['foumi] а пенлив, пенест; покрит с пяна; разпенен.

fob

- [fоb] n 1. джобче за часовник (на панталони); 2. ланец; 3. украшение на края на ланец. [fоb] v (-bb-) измамвам, изигравам; fob off пробутвам (нещо долнокачествено) (on); to ~ s.o. off залъгвам/лъжа/мамя някого (с празни обещания и пр.) (with); fob out of измъквам с измама; to ~ s.o. out of s.th. измъквам нещо от някого с измама.

focal

- ['foukl] а физ. фокусен; фокален.

focal point

- ['fouklpоint] n фокус, център.

focalization

- [,foukъlai'zeishn] n фокусиране, нагласяване на фокус; събиране (на льчи) във фокус.

focalize

- ['foukъlaiz] v 1. фокусирам, събирам във/нагласявам на фокус; 2. нагласявам, нагаждам (леща, око); 3. мед. ограничавам (се) (за инфекция).

foci

- ['fousai] вж. focus.

focimeter

- [fou'simitъ] n уред/апарат за измерване на фокусното разстояние.

focus

- ['foukъs] n (pl -ci [-sai], -cuscs [-kъsiz]) 1. физ., мат. фокус; фокусно разстояние; in ~ на фокус, ясен, ясно очертан; out of ~ не на фокус (и прен), неясен, замъглен; to bring into ~ нагласявам на фокус; 2. огнище, център. ['foukъs] v 1. фокусирам, събирам във фокус/в една точка; концентрирам; съсредоточавам (in, on); 2. мат., физ. събирам се (за льчи, звук); 3. съсредоточавам (внимание и пр.) (on).

fodder

- ['fоdъ] n 1. фураж; храна за добитька; 2. sl. храна. ['fоdъ] v храня с фураж, давам фураж на (добитьк).

foe

- [fou] n книж., поет. враг, неприятел (to); зложелател.

foehn

- [fъ:n] n фьон, топъл планински вятър.

foeman

- ['foumъn] n (pl-men) поет. враг.

foetal

- ['fi:tl] а физиол. ембрионален, зародишен.

foeticide

- ['fi:tisaid] n умъртвяване на зародиш, аборт.

foetus

- ['fi:tъs] n физиол. ембрион, зародиш (в майчина утроба).

fog

- [fоg] n 1. мъгла; thick/heavy/dense ~ гъста мъгла; 2. облак от дим/воден прах и пр.; 3. фот. воал (на филм); 4. прен. мъглявост, обърканост, озадаченост; забърканост; in a ~ объркан; 5. изпотяване (на прозорец и пр.). [fоg] v (-gg-) 1. замъглявам (се); ам. пръскам (напр. помещение с пестицид); 2. фот. воалирам (се); 3. прен. правя неразбираем/неясен; прикривам; обърквам, забърквам; озадачавам; 4. загнивам/умирам от влага (за растение) (обик. с off). [fоg] n 1. груба неокосена/неопасана трева; 2. отава; 3. вид трева за фураж (Holcus lanatus). [fоg] v (-gg-) 1. оставям (трева) неокосена; 2. храня (добитьк) с отава.

fog-lamp

- ['fоglaemp] n авт. жълти фарове (за мьгливо време).

fog-light

- ['fоglait] n авт. жълти фарове (за мьгливо време).

fog-signal

- ['fоg,signъl] n 1. мор. сигнал/сирена при мъгла; 2. жп. петарда, детонатор.

fogbank

- ['fоgbae¤k] n мъгла (на облак навьтре в морето).

fogbound

- ['fоgbaund] а възпрепятствуван да пътува/задържан от мъгла (за кораб).

fogey

- ['fougi] n стар човек с отживели идеи; муден/ педантичен/старомоден човек (обик. old ~).

fogeydom

- ['fougidъm] n педантични/закостенели/старомодни хора; сковани мозъци.

fogged

- [fоgd] а 1. покрит с пара, замъглен; 2. помрачен; фот: воалиран; 3. прен. объркан.

fogger

- ['fоgъ] n 1. работник, който поставя петарди по жп линия; 2. ам. уред за пръскане с пестицид.

fogginess

- ['fоginis] n замъгленост, мъгливост, мъглявост (и прен).

fogging

- ['fоgi¤] n 1. потьмняване (на огледало); 2. фот. воал; 3. жп. сигнализиране в мъгливо време.

foggy

- ['fоgi] а 1. мъглив; 2. фот. воалиран; 3. прен. объркан, неясен; смътен; I haven't the foggiest idea хабер/понятие си нямам.

foghorn

- ['fоghо:n] n мор. тръба/сирена за мъгливо време; to have a voice like a ~ говоря гръмогласно.

fohn

- [] foehn.

foible

- ['fоibl] n 1. слабо място, слабост; идиосинкразия; 2. фехтовка гъвкава част на шпага (от средата до вьрха).

foil

- [fоil] n 1. варак, станиол; тънък метален лист; фолио; 2. амалгама (на огледало); 3. арх. листовиден отвор на прозорец (в готиката); 4. прен. контраст(иращ предмет) (чрез който изпьква друг); фон. [fоil] v 1. покривам с варак/амалгама; 2. арх. украсявам с/правя листовиден отвор; 3. правя да изпъкне (нещо) чрез контраст, служа за фон, за да изпъкне (нещо). [fоil] n сп. рапира, шпага за фехтовка. [fоil] v 1. побеждавам (някого), осуетявам (опит, действие, заговор), преча на, спирам (някого); 2. отблъсвам, парирам (нападение); 3. лов. обърквам, сбърквам, кръстосвам (диря). [fоil] n лов. диря, следа.

foist

- [fоist] v пробутвам, хързулвам (on) (и с off); to ~ a book on an author неоснователно приписвам някому авторство на книга; foist in/into вмъквам самоволно/незаконно (особ. пасаж в текст); foist on/upon натрапвам.

fold

- [fould] v 1. сгъвам (се), нагъвам (и с up); прегъвам (се); надиплям; to ~ s.th. together/in two/in four свивам/сгъвам нещо на две/четири; to ~ o.'s arms скръствам ръце (и прен.); to ~ o.'s hands сплитам ръце, държа си ръцете една в друга; прен. скръствам ръце, безделнича; to ~ back/down the blankets отмятам одеялата; to ~ up an umbrella затварям чадър; to ~ up a screen сгъвам параван; seat that ~s back стол със сгъваема седалка (в театьр и пр.); 2. загъвам (се), загръщам (се), обвивам, увивам (in); 3. прегръщам; to ~ s.o. in o.'s arms/to o.'s breast прегръщам някого; 4. тех. фалцувам; правя ръб (на картон - за да се сгьне), 5. sl. провалям се; fold up слизам от сцената (за пиеса), преставам да работя (за предрпиятие). [fould] n 1. гънка; дипла; ръб (на сгьнат плат); 2. извивка (на змия); 3. падина, гънка (на местност), 4. геол. земна гънка, флексура. [fould] n 1. кошара; стадото в кошарата; 2. цьрк. лоно (на цьрква), паство. [fould] v 1. затварям/прибирам в кошара; 2. наторявам (земя), като я ограждам за кошара.

folder

- ['fouldъ] n 1. печ. сгъвач (и машина), фалцувач; 2. папка; 3. ам. диплян(ка).

folding

- ['fouldi¤] а сгъваем; ~ door двукрила/трикрила и пр. врата, която се нагъва като параван; ~ bed походно легло. ['fouldi¤] n 1. тех., печ. фалцуване; 2. сгъване, нагъване. ['fouldi¤] n 1. прибиране/държане (на овце) в кошара; 2. тор от кошара.

foliaceons

- [,fouli'eishъs] а 1. бот. листен; листовиден; 2. геол. напластен, цеплив, шистов.

foliage

- ['fouliidj] n 1. шума, листак, листа; зеленина (на дьрво); 2. attr: ~ leaf бот. обикновен лист (за разлика от венечен и пр.); ~ plant растение, отглеждано заради декоративните му листа.

foliar

- ['fouliъ] а бот. 1. листен, на лист; 2. листовиден.

foliate

- ['foulieit] v 1. изковавам (злато и пр.) на тънки листа; 2. амалгамирам (оглeдало); 3. украсявам (пиедeстал) с листовидни мотиви; 4. номерирам листата (на книга - а не страниците); 5. разцепвам (се) на тънки плочки (за камьк). ['fouliit] a 1. листнат, с (много) листа; 2. листовиден.

foliated

- ['foulieitid] а 1. с листовидни форми/мотиви (за украса); 2. геол. шистов, ламинарен; ~ coal шистови въглища.

foliation

- [,fouli'eishn] n 1. бот. разлистване; 2. изковаване на лист (от злато и пр.); 3. амалгамиране (на огледало); 4. геол. шистоватост; 5. арх. (украсяване с/правене на) листовидни мотиви; 6. номериране на листове (а не на страници).

folio

- ['fouliou] n l. фолио, фолиант (книга с размер на половин печатарски лист); 2. фолио, книга с голям формат; 3. лявата и дясната страница на счетоводна книга с една и съща номерация; 4. печ. номер на лист/страница; 5. юр. мярка за дължина на текст в документ (72 или 90 думи в Англия, 100 в САЩ); 6. attr с прегънати на две листа; с размер на фолио, във фолио; ~ volume том във формат фолио. ['fouliou] v печ. номерирам листата/страниците (на книга).

folk

- [fouk] n 1. с гл. в pl хора; common ~ хорица, хора от народа; country ~ селяни; fine ~ светски хора; 2. ост. народ; 3. рl разг. роднини; my ~s нашите; роднините ми; 4. attr народен.

folk-dance

- ['foukda:ns] n народен танц (и музиката).

folklore

- ['fouklо:] n фолклор.

folkrock

- ['foukrоk] n ам. народни мелодии, приспособени към ритъма на рок.

folksong

- ['fouksо¤] n народна песен.

folksy

- ['fouksi] а разг. 1. простонароден; 2. общителен, дружески.

folktale

- ['foukteil] n народна приказка.

folkways

- ['foukweiz] n народен бит.

follow

- ['fоlou] v 1. (по)следвам, вървя след (и с after); 2. гоня, преследвам; 3. интересувам се от, изучавам; търся, искам да се добера до (истината, знания); 4. следвам, вървя по (път) (и прен.); 5. следвам (по време, ред, чин); идвам след, последвам; to ~ a tragedy with a comedy представям комедия след трагедия; as ~s както следва; his arguments areas ~s доводите му са следните; 6. практикувам професия; съм/ставам (адвокат и пр.); 7. (по)следвам, водя се по, последовател/привърженик съм на, възприемам/споделям гледище на; подражавам на; 8. следвам, придържам се към, съблюдавам, спазвам (диета и пр.); 9. разбирам, схващам; следя/долавям мисълта на; do you ~ me? ясно ли ви е (какво искам да кажа)? 10. слушам; наблюдавам; следя внимателно; гледам, следя с очи; 11. следвам, явявам се като последица/резултат от (обик. impers); from what I have said it ~s that... от това, което казах по-горе, следва/е явно, чe...; ~ing the decision arrived at в peзултат на постигнатото решение; follow on разг. продължавам (обик. след прекьсване), следвам по-късно, идвам след (често с behind, after); follow out изпълнявам/изкарвам докрай (замисьл; нареждания); follow up 1) следвам отблизо/упорито; продължавам да преследвам; 2) прен. извеждам/изкарвам докрай; З) подемам, продължавам; 4) затвърдявам и използувам, консолидирам (победа, предимство).

follow-through

- [,fоlou'Ґru:] n en. замах, който продължава и след удряне на топката.

follow-up

- [,fоlou'§p] n 1. втори етап; последица; 2. продължение или подновяване (на някакво действие); 3. attr следващ; допълнителен; ~ work доизкарване на работата; допълнителна работа; ~ care мед режим/специални грижи след изписване от болница.

follower

- ['fоlouъ] n 1. последовател, привърженик; 2. член на свита; придружител; слуга.

following

- ['fоloui¤] а 1. следващ, следен, идущ ( по време); 2. следващ, следен (по ред); two days ~ два дни наред; the ~ следните (лица, предмети). ['fоloui¤] n 1. последователи; 2. свита. ['fоloui¤] prep след.

folly

- ['fоli] n 1. глупост, безразсъдство; безумие; щуротия (и act/piece of ~); 2. скъпа, но безполезна сграда; глупава прищявка.

foment

- [fou'ment] v 1. промивам с топла вода/лекарство; правя съгреваещ компрес, налагам с лапа; 2. прен. подбуждам, подстрекавам към, разпалвам.

fomentation

- [,foumen'teishn] n 1. промиване с топла вода/ лекарство; слагане на съгреваещ компрес; налагане на лапа; 2. лекарство, приложено като съгреваещ компрес/лапа; 3. подбуждане, подстрекаване, разпалване.

fomenter

- [fou'mentъ] n подстрекател, подпалвач.

fond

- [fоnd] a 1. нежен, гальовен, любещ; 2. лековерен, наивен (до глупост); 3. прекалено отстъпчив (за родител и пр.); 4. to be ~ of обичам, държа на; to become ~ of s.o. обиквам/привързвам се към някого; to be ~ of smoking обичам да пуша.

fondle

- ['fоndl] v галя, милвам.

fondling

- ['fоndli¤] n 1. галене, милване; 2. любимец, галеник.

fondly

- ['fоndli] adv 1. наивно, в незнанието си, в заблуждението си; 2. нежно.

fondness

- ['fоndnis] n 1. обич, нежност, привързаност (for); to have a ~ for s.o. обичам/държа на някого; 2. склонност (for).

font

- [fоnt] n 1. цьрк. купел; 2. цьрк. съд/място за светена вода; 3. поет. извор; прен. източник, произход, начало; 4. резервоар на лампа. [fоnt] = fount«.

fontal

- ['fоntl] a 1. изворен, от източника; 2. цьрк. кръщелен.

fontanel

- [,fоntъ'nel] n анат. фонтанела.

fontanelle

- [,fоntъ'nel] n анат. фонтанела.

food

- [fu:d] n l. храна (и прен.), кьрмило; продукти, припаси; complete ~ пълноценна храна; ~ for powder пушечно месо; ~ for the mind, mental ~ духовна храна; ~ for thought нещо, което ме кара да се замисля по даден въпрос; to be off o.'s ~ загубвам апетит; 2. специално приготвена храна, специалитет; breakfast ~ специалитет (от житни растения) за закуска; 3. attr хранителен; на храни; за храна; ~ allowance порционни; хлебни надбавки; ~ control режим на продоволствие.

food-card

- ['fu:dka:d] n купон за храна.

food-controller

- ['fu:dkъn,troulъ] n комисар по продоволствието.

foodless

- ['fu:dlis] а без храна; неплодороден (за страна).

foodstuff

- ['fu:dst§f] n хранителен продукт.

fool

- [fu:l] n 1. глупак, тъпак; to make a ~ of o.s. ставам смешен/за смях, върша глупости; he's no ~ не е вчерашен, хитрец е; 2. жертва, предмет на подигравки; April F.'s Day, All F.'s Day първи април; to make a ~ of s.o. измамвам/подигравам се с някого; the ~ of fate/fortune играчка на съдбата; he's nobody's ~ разумен човек е; 3. шут, шегобиец, смешник; 4. малоумен (човек): 5. (attr ам. глупав; some ~ politician някой политик идиот. [fu:l] v 1. държа се глупашки; stop ~ing! стига с твоите глупости! стига си се занасял! 2. измамвам (на шега); правя си шега с/номер на (някого); fool about ам. around шляя се, скитам безцелно; fool away пилея, пръскам (време, пари); fool into (с ger) с хитрост/мошеничество накарвам {някого) да; to ~ s.o. into doing s.th. подлъгвам някого да направи нещо; fool out of с хитрост лишавам (някого) от; fool with играя си/забавлявам се с, бърникам. [fu:l] n пюре, каша (от плодове с каймак).

foolery

- ['fu:lъri] n щуротия, глупост, глупашка постъпка (и piece of ~).

foolhardiness

- ['fu:l,ha:dinis] n безразсъдна смелост.

foolhardy

- ['fu:l,ha:di] а дързък, безразсъдно смел.

fooling

- ['fu:li¤] n 1. шеги, смешки; (ученически) лудории; глупости; 2. измамване (на шега).

foolish

- ['fu:lish] а 1. глупав, безразсъден, неразумен; 2. смешен; to look ~ изглеждам смутен/засрамен/смешен; to feel ~ чувствувам се неловко/неудобно, засрамвам се, мигам на парцали.

foolishly

- ['fu:lishli] adv глупаво; безразсъдно; I ~ forgot to... в залисията си забравих да...

foolishness

- ['fu:lishnis] n глупава/безразсъдна постъпка; глупости.

foolproof

- ['fu:lpru:f] а безопасен; съвсем прост (за уред); съвсем понятен (дори за глупци).

foolscap

- ['fu:lskaep] n 1. шапка на шут; 2. формат хартия (33x44 см).

foot

- [fut] n (pl feet [fi:t]) 1. крак (ходило), стъпало, ходило; to be at s.o.'s feet прен в ръцете/в пълно подчинение съм на някого; изразявам преданост/ любов към някого; to fall/light on o.'s feel имам неочакван късмет; усмихва ми се щастието; crow's feet бръчки около очите; to get/have cold feet разг. прен. 1) изплашвам се, глътвам си езика, хваща ме шубе; 2) готов съм да се откажа; to get off on the wrong ~ започвам лошо/не както трябва; правя лошо първоначално впечатление; on o.'s feet прен. 1) здрав и прав; 2) финансово независим; on ~ пеша; прен. в движение, в ход; to put o.'s ~ down 1) категорично забранявам нещо, налагам се; 2) разг. давам газ; to put one ~ before/in front of the other вървя, движа се; to put o.'s (best) ~ forward 1) ходя бързо; 2) прен. запретвам се; to put o.'s ~ in it правя гаф; it is muddy under ~ кално е за ходене; 2. ход, походка; to be light/swift of ~ стъпвам леко, ходя бързо; 3. воен. пехота; ~ soldier пехотинец; 4. стъпало, ходило (на чорап); 5. долен край (на креват, маса, гроб), 6. пиедестал, подставка (на статуя); основа (на колона); 7. долна част (на стена, стьлба); поли, подножие (на планина), край (на списьк); 8. проз. стъпка; 9. (рl foot, feet) фут (мярка за дьлжина = 30,48 см); he is six ~ (feet) three той е висок шест фута и три инча; 10. (pl foots) утайки; нерафинирана захар;слънчогледово кюспе; цвеклови резанки (отпадьци от захарни фабрики); 11. (pl foots) театр. светлини на рампа; see at ~ вж. бележката под линия. [fut] v 1. танцувам; 2. вървя, ходя; to ~ it ходя пеша, бъхтя път; ~ it! разг. махай се! чупи се! 3. слагам стъпало (на чорап); 4. събирам (колона с цифри), правя сбор (и с up); to ~ up to тьрг. разг. възлизам на (за сбор от пера); a to ~ the bill разг. плащам сметката/разноските.

foot-and-mouth disease

- [,futъn'mauҐdi'zi:z] n вет. шап.

footage

- ['futidj] n особ. кино дължина във футове; метраж (на филм).

football

- ['futbо:l] n 1. футбол(на топка); 2. футбол (играта) (и association ~); Rugby ~ ръгби.

footballer

- ['fut,bо:lъ] n футболист.

footboard

- ['futbо:d] n 1. висящо стъпало (на вагон, кола); 2. място за поставяне на краката (за шофьор, файтонджия); 3. (долно) табло (на креват).

footbridge

- ['futbridj] n тесен мост за пешеходци.

footed

- ['futid] а 1. с крака/лапи (за животно); 2. обик. в сьчет.: swift-~ бързоног; flat-~ дюстабан; four~ четирицог.

footfall

- ['futfо:l] n стъпка; звук от стъпки.

footgear

- ['futgiъ] n обувни принадлежности (чорапи, обуща).

foothill

- ['futhil] n (обик. pl) предпланина.

foothold

- ['futhould] n 1. опора за крака, място, на което може да се задържи кракът (при катерене и прен); to get/gain a ~ стъпвам здраво, закрепвам се; установявам се; to keep o.'s ~ не падам, задържам се, държа се; to lose o.'s ~ подхлъзвам се, загубвам равновесие; 2. прен. затвърдено/солидно положение.

footing

- ['futi¤] n 1. стъпване; поставяне/местене на краката (при ходене, танц, фехтовка); 2. = foothold; to miss/lose o.'s ~ стъпвам накриво/лошо; не чувствувам опора при стъпване; кракът ми се изплъзва (при катерене); спъвам се; 3. само sing прен. основа, база; отношения (с хора); солидно положение; to get a ~ in society затвърдявам се. създавам си добро положение в обществото; to be on a friendly ~ with s.o. в приятелски отношения съм с някого; 4. положение (на армия и пр.); on a war/peace ~ на военна/ мирна нога; on an equal ~, on a ~ of equality на равна нога, при равни условия (with); 5. цокъл (на стена, колона).

footle

- ['fu:tl] v разг. щурея, върша/говоря глупости; to ~ about шляя се, занимавам се с глупости; to ~ away o.'s time пилея се, прахосвам си времето. ['fu:tl] n глупости, брътвеж.

footlights

- ['futlaits] n pl 1. театр. светлини на рампа; 2. прен. театърът; сцената; актьорство.

footling

- ['fu:tli¤] а разг. глупав; маловажен; нищожен, без значение, нищо и никакъв.

footloose

- ['futlu:s] а необвързан, свободен.

footman

- ['futmъn] n (pl -men) 1. лакей; слуга; 2. пешак; 3. воен. пехотинец.

footmark

- ['futma:k] = footprint.

footnote

- ['futnout] n бележка под линия (кьм текст).

footpath

- ['futpa:Ґ] n 1. пътека; 2. тротоар за пешеходци (край шосе, канал, железница).

footprint

- ['futprint] n следа/отпечатък от стъпка.

footslog

- ['futslоg] v разг. бъхтя/бия път.

footsore

- ['futsо:] а с подбити/набити от ходене крака.

footstep

- ['futstep] n 1. стъпка; 2. pl (звук от) стъпки; 3. отпечатьк/следа от стъпка; 4. рl прен. курс; пример.

footstool

- ['futstu:l] n табуретка за крака.

footwear

- ['futweъ] = footgear.

footwork

- ['futwъ:k] n 1. движения с краката (на спортист, билетист, балерина); 2. обикаляне, търчане.

fop

- [fор] n конте; суетен човек; келеш.

foppish

- [fоpish] а суетен, превзет, контешки.

for

- [fо:] prep 1. предназначение за; a letter ~ you писмо за тебе; cure ~ the flu лек за/против грип; 2. цел - с ger; в конструкцията for є сьщ. /мест. є inf за; за да; what ~ ? защо? с каква цел? what's that ~? за какво служи/е това? ~ sale за продан; to read ~ pleasure чета за удоволствие; mill ~ grinding coffee мелничка за (мелене на) кафе; to send ~ a doctor викам лекар; пращам да повикат лекар; I have brought these books ~ you to read донесох тези книги, за да ги четете; ~ our work to improve we must... за да се подобри работата ни, трябва да...; 3. цел на движението за, на; to go ~ a walk отивам на разходка; to make ~ home тръгвам за/поемам към дома; the train ~ London влакът за Лондон; 4. на мястото на; вместо; представляващ, означаващ за, като, вместо, с; L ~ London Л като Лондон; what do your take me ~? за какъв ме смятате? ~ example/instance например; what's the English ~...? как e... на английски? 5. замяна, размяна; сьотношение за, с, на, срещу; to exchange one thing ~ another разменям/заменям едно за/с друго; to buy/sell s.th. ~ 10 « купувам/продавам нещо за 10«; to play ~ penny points играя на едно пени (при хазартни игри); ~ one enemy he has fifty friends срещу един неприятел той има петдесет приятели; 6. в подкрепа, защита на; в полза на за; или не се превежда; to be ~ s.th. за нещо съм, обявявам се в полза на нещо; I'm all ~ it поддържам изцяло; three cheers ~ the president! да живее председателят! judgement ~ the plaintiff решение в полза на ищеца; 7. колкото до, доколкото; по отношение на; откъм, относно; hard up ~ money закъсал (за пари); as ~ the rest колкото до другите; ~ myself/my part, I ~ one колкото до мене, аз например; мене, ако питат; 8. времетраене за, през, в продължение на, от, след; или не се превежда; I'm going away ~ a few days заминавам за няколко дена; he'll stay ~ a week той ще остане една седмица; he won't be back ~ a week той ще се върне едва след една седмица; I've been here ~ three days от три дни съм тук; ~ the present, ~ the time being засега; 9. определен момент за, от; to fix an appointment ~ three o'clock назначавам/определям среща за три часа; the Times ~ January 10 броят на в. Таймз от 10 януари; 10. пространство; по протежение на със; или не се превежда; ~ miles and miles с километри; to run ~ a mile тичам една миля; we didn't see a house ~ ten miles в продължение на десет мили не видяхме къща; 11. причина за, поради, по, от; в резултат на, след сравн. ст. не се превежда; ~ this reason по тази причина, to cry ~ joy плача от радост; ~ fear of... ( с ger) от страх да не...; were it not/but/except ~ you ако не беше ти; even if..., you wouldn't be the happier ~ it дори да..., (от това) нямаше да си по-щастлив; 12. след гл., сьщ., прил. и межд., изразяващи чувства, способност, качество, годност; след прил. и нар. с too, enough за, към; или не се превежда; to care ~ s.o. обичам някого; fit ~ nothing негоден за нищо; too beautiful ~ words неизразимо красиво; good enough ~ me за мене става/бива, и от това съм доволен, повече не искам; oh, ~ a cup of tea! де да имаше чаша чай! как ми се пие чаша чай! 13. в конструкцията for... to с inf да; it is too late ~ us to start много e късно, за да тръгнем; it is useless ~ them to wait безсмислено е/няма смисъл да чакат; 14. с гл. с двойно допьлнение за, като, в качеството на; they chose him ~ their leader избраха го за водач; we left him ~ dead оставихме го, смятайки, че е мъртъв; 15. предвид на за; tall ~ her age висока за годините си; not bad ~ a beginner за начинаещ не е лош; 16. с all изразява пречка, спьнка колкото и да, въпреки; ~ all that въпреки всичко; ~ all you say каквото и да казвате; ~ all his wealth, he is unhappy колкото и да e богат, той е нещастен; now ~ it! хайде, сега! карай! давай! I am (in) ~ it разг. сега ще загазя, има да патя; there is nothing ~ it нямам друг избор/възможност; there is nothing ~ it but to start now не остава нищо друго, освен да тръгнем сега. [fо:] cj тъй като, защото.

forage

- ['fоridj] n 1. фураж (особ. за военни коне и добитьк); 2. събиране на фураж; 3. търсене на/тършуване за храна (в долап, хладилник); 4. attr фуражен. ['fоridj] v 1. събирам фураж (особ. за военен добитьк); давам фураж на (коне); to ~ for hay събирам/търся сено за фураж; 2. прен. претърсвам, тършувам (about, around); to ~ in o.'s pockets ровя/тършувам из джобовете си.

forage cap

- ['fоridjkaep] n воен. войнишко кепе.

forager

- ['fоridjъ] n фуражир.

foraminifera

- [fо,reimi'nifъrъ] n pl зоол. фораминифери.

forasmuch as

- [fъrъz'm§tshъz] cj юр. тъй като, при положение, че.

foray

- ['fоrei] n набег, нападение; to make a ~, to go on a ~ предприемам нападение. ['fоrei] v 1. ограбвам, плячкосвам, опустощавам (страна); върша грабеж; 2. правя/извършвам набег/нападение.

forbad

- [] вж. forbid.

forbade

- [] вж. forbid.

forbear

- ['fо:bЁъ] n обик. pl ост. праотец; предшественик; ~s (пра-)деди, предци. [fо:'bЁъ] v (forbore [fо:'bо:]; forborne [fо: 'bо:n]) въздържам се да не (from с ger, to с inf); to ~ from mentioning s.th. въздържам се да спомена нещо; to ~ to go into details въздържам се да влизам в подробности, няма да влизам в подробности.

forbearance

- [fо:'bЁъrъns] n 1. въздържане, въздържание; въздържаност; 2. търпение; снизхождение.

forbid

- [fъ'bid] v (forbad, forbade [fъ'baed]; forbidden [fъ'bidn]) 1. забранявам, запрещавам (и юр.); I am ~den coffee/to drink coffee забранено ми e да пия кафе; 2. възпрепятствувам, изключвам (вьзможността), правя невъзможно; high walls ~ approach високи стени правят достъпа невъзможен; space ~s further treatment of the subject поради липса на място не може да се развие темата по-подробно; God ~! пази/не дай боже!

forbiddance

- [fъ' bidъns] n запрещение, възбрана, забрана.

forbidden

- [fъ'bidn] а забранен, запретен.

forbidding

- [fъ'bidi¤] а отблъскващ, заплашителен, заканителен; страшен, строг, внушаващ страх; мрачен (за небе); неприветлив, противен.

forbiddingness

- [fъ'bidi¤nis] n 1. строга/отблъскваща външност; 2. лош/противен/мрачен нрав/характер.

forbore

- []вж. forbear.

forborne

- [] вж. forbear.

force

- [fо:s] n 1. сила, енергия (и физ., тех.); ефикасност; въздействие (на лекарство, отрoва); мощност (на мотор); ~ of gravity гравитация; 2. сила, насилие, принуда (и юр.); by ~ насила, принудително, насилствено; owing to (the) ~ of circumstances по силата на обстоятелствата; 3. прен. (морална) сила, влияние, въздействие; авторитет; убедителност (на довод); авторитетна личност; ~ of mind/character волевост; 4. въоръжен отряд; воен., мор., ав. сили, ефектив; рl войски, въоръжени сили; the police ~, the ~, the F. полицията; strong ~ of police силен/ голям полицейски отряд; 5. юр. валидност, сила; in ~ в сила, валиден; by ~ of чрез; in ~, in full/ great ~ масово, в голям брой; в пълен състав. [fо:s] v 1. насилвам, вкарвам/изтръгвам насила (into, from); пресилвам; тех. форсирам; претоварвам; to ~ an entry влизам насилствено; to ~ o.'s way in/ out/through пробивам си път в/навън/през; to ~ (open) a door разбивам/насилвам врата; to ~ a smile насила се усмихвам; 2. воен. завладявам, пробивам, форсирам (позиции и пр.); 3. принуждавам, заставям, накарвам (някого да...) (to с inf, into с ger); налагам (on, upon); 4. зем. изкуствено ускорявам растежа/ узряването на; отглеждам в парник; стимулирам (и снасяне на яйца); прен. пресилвам (ученик); 5. ускорявам (ход); 6. карти накарвам (опонент) да играе коз/дадена карта; force back отблъсквам (неприятел и пр.), спирам, задържам (вода, вьздух); to ~ back o.'s tears сдържам сълзите си; force down принуждавам (самолет) да кацне/да се приземи; затварям със сила (кaпак); вкарвам със сила (вьздух в мина); смъквам (насила) (цени); force in 1) разбивам (врата); 2) вкарвам насилствено (някого, нещо); force off 1) накарвам (някого) да се пусне/да слезе/ да се махне; 2) махам със сила (капак и пр.); force out изтласквам, избутвам, изтиквам; force up насилствено/изкуствено покачвам (цени).

force-feed

- ['fо:sfi:d] v ам. 1. насилствено храня (животни, затворник, обявил гладна стачка); 2. прен. налагам (даден учебен предмет на студенти).

force-land

- ['fо:slaend] v aв. 1. принудително приземявам (самолет); 2. принудително се приземявам/кацам (за самолет).

forced

- [fо:st] а 1. насилствен, принудителен; задължителен, наложен; принуден; 2. зем. изкуствено отгледан, ранен (за плодове, зеленчуци).

forceful

- ['fо:sful] а 1. силен, мощен, твърд, енергичен (за характер, човек); 2. убедителен (за довод, реч и пр.).

forcefulness

- ['fо:sfulnis] n 1. сила, твърдост, енергичност; 2. убедителност.

forcemeat

- ['fо:smi:t] n 1. кълцано/мляно месо; кайма; 2. кайма с подправки (за пльнка или гарнитура).

forceps

- ['fо:seps] n и pl 1. мед. пинцет; форцепс; 2. зоол. щипци.

forcible

- ['fо:sibl] а 1. насилствен, принудителен; 2. силен, енергичен; убедителен, завладяващ (за стил, из раз, оратор).

forcibly

- ['fо:sibli] adv 1. насила, насилствено; 2. енергично; убедително.

forcing-house

- ['fо:si¤haus] n парник, оранжерия.

forclose

- [] вж. foreclose, foreclosure.

forclosure

- [] вж. foreclose, foreclosure.

ford

- [fо:d] n брод. [fо:d] v 1. преминавам (река) през брод; 2. прегазвам (река).

fordable

- ['fо:dъbl] а който може да се премине през брод (за поток).

fordless

- ['fо:dlis] а който е без брод (за поток).

fore

- [fо:] а преден (и мор.). [fо:] n само sing мор. предна част; to the ~ прен. отпред, на видно/челно място; под ръка; to come to the ~ излизам напред/на преден план; прен. изпъквам, добивам известност. [fо:] adv мор. отпред; ~ and aft от носа до кърмата, по диаметралата на кораба.

fore-and-aft

- ['fо:rъnd'a:ft] а главно мор. надлъжен (за платно, не на рей).

fore-mentioned

- ['fо:menshъnd] а гореспоменат.

fore-part

- ['fо:pa:t] n 1. предна част, предница; 2. начало (на деня и пр.).

forearm

- [fо:ra:m] n ръка (от лакьтя до китката). [fо:r'a:m] v въоръжавам се предварително, предварително взимам предохранителни мерки; forewarned is ~ed предупреден ли си, по-малко си уязвим.

forebear

- [] ам. вж. forbear.

forebode

- [fо:'boud] v 1. вещая, предвещавам (нещастие); 2. предчувствувам, имам предчувствие (that че); предусещам (обик. зло).

foreboding

- [fо:'boudi¤] n 1. поличба, знамение, предзнаменование; 2. лошо предчувствие.

forecast

- ['fо:ka:st] v (forecast или forecasted) предвиждам, предсказвам. ['fо:ka:st] n предвиждане, предсказване; предсказание; прогноза (за времето).

forecastle

- ['fouksl] n мор. 1. ост. бак; 2. жилищно помещение за моряци в носова част на търговски кораб.

foreclose

- [fо:'klouz] v 1. юр. изключвам (from), не давам възможност да; лишавам от право на ползуване (of на); 2. юр. обявявам (ипотека) за просрочена, слагам под възбрана; 3. предрешавам (вьпрос); предвиждам резултат (от спор и пр.).

foreclosure

- [fо:'kloujъ] n юр. обявяване (на ипотека) за просрочена; възбрана.

forecourt

- ['fо:kо:t] n 1. преден/вътрещен двор; 2. тенис частта на корта близо до мрежата.

foredoom

- [fо:'du:m] v 1. осъждам на гибел предварително; 2. обик. pass предопределям (to, to do).

foredoomed

- [fо:'du:md] а обречен, предварително осъден (to на).

forefather

- ['fо:,fa:ъ] n 1. прадядо, праотец; 2. pl предци.

forefinger

- ['fо:,fii¤gъ] n показалец (прьст).

forefoot

- ['fо:fut] n 1. преден крак/лапа (на животно).

forefront

- ['fо:fr§nt] n 1. най-предна част; преден план; фасада (на строеж); 2. прен. видно/челно място; преден план; център на дейност; in the ~ (of) прен. в предните редици (на).

foregather

- [] вж. forgather.

forego

- [fо:'gou] v (forewent [fо:went]; foregoing [fо:'goui¤]) а предшествуващ, гореспоменат.

foregoing

- [fо:'goui¤] 1. ряд. предшествувам, предхождам; 2. = forgo.

foregone

- [fо:'gоn] a 1. минал, предишен (за време, събитие); 2. очакван, предвиден; ~ conclusion предрешен въпрос.

foreground

- ['fо:graund] n 1. преден план (и на картина), in the ~ на преден план; 2. прен. видно/челно място; to keep o.s./be in the ~ център съм на внимание.

forehand

- ['fо:haend] n 1. предница (на кон); 2. тенис форхенд, прав/дланов удар; 3. attr десен (за страна на meнискорт). ['fо:haend] adv тенис с форхенд, с прав/дланов удар.

forehanded

- ['fо:,haendid] а 1. тенис прав, дланов (за удар), десен (за страна ни тенискорт); 2. главно ам. предвидлив; 3. ам. пестелив; заможен.

forehead

- ['fоrid] n чело.

foreign

- ['fоrъn] а 1. чужд(естранен), външен (за политика, тьрговия); ~ affairs пол. външни работи; ~ correspondent кореспондент за чужди езици (вьв фирма); жур. кореспондент в чужбина, чужд кореспондент; ~ travel пътувания в чужбина; 2. чужд, несвойствен (to на); несвързан (to с); 3. мед. чужд (за тяло - изкуствено сьрце, бьбрек и пр.).

foreign exchange

- [,fоrъniks'tsheindj] n фин. 1. курс (на чужда валута); 2. чужда валута; чужди девизи; 3. прехвърляне на кредити в чужда страна.

foreign-born

- [,fоrъn'bо:n] а по произход от/роден в чужда/друга страна.

foreign-going

- ['fоrъn,goui¤] а мор. който отива на дълги пътешествия (към чужди страни).

foreign-grown

- ['fоrъn,groun] а чуждестранен (не местен - за плодове и пр.).

foreigner

- ['fоrъnъ] n 1. чужденец; 2. човек от друг край на страната; 3. животно/растение/кораб от чужда страна; 4. вносна стока.

foreignism

- ['fоrъnizm] n 1. ез. чуждица, идиом от чужд език; 2. чужд обичай и пр.

foreignness

- ['fоrъnnis] n чуждестранен вид/произход и пр.

forejudge

- ['fо:'dj§dj] v предрешавам.

foreknow

- [fо:'nou] v зная отпреди/по-рано, познавам предварително (вж. know).

foreknowledge

- [fо'nоlidj] n предвиждане, предварително известие.

foreland

- ['fо:laend] n 1. геогр. нос; 2. крайбрежна земя.

foreleg

- ['fо:leg] n преден крак (на животно).

forelock

- ['fо:lоk] n кичур (на челото), перчем; to take time by the ~ използувам благоприятния момент; действувам навреме.

foreman

- ['fо:mъn] n (pl -men) 1. юр. председател на съдебно жури; 2. (старши) майстор (във фабрика); десятник, бригадир; works' ~ надзирател.

foremast

- ['fо:ma:st] n мор. фокмачта, предна мачта; ~ hand/sailor прост моряк.

foremost

- ['fо:moust] a 1. пръв, най-ранен; най-преден, челен; 2. пръв, най-важен/изтъкнат/главен; с най-горен чин; head/feet/heels ~ с главата/краката напред. ['fо:moust] adv първо; first and ~ преди всичко (друго), на първо място.

forename

- ['fо:neim] n адм. собствено/кръщелно име (вьв формуляри).

forenoon

- ['fо:nu:n] n мор., юр., и ост. предобед. ['fо:nu:n] а предобеден.

forensic

- [fъ'rensik] а съдебен, юридически; адвокатски; ~ medicine съдебна медицина.

foreordain

- [,fо:rо:'dein] v предопределям.

forequarter

- ['fо:,kwо:tъ] n предна четвъртина на говедо/прасе/овен и пр.

forerun

- [fо:'r§n] v (foreran [fо:'raen]; forerun [fо:'r§n]) 1. предшествувам, идвам пред (сьбитие и пр.); 2. предвещавам.

forerunner

- ['fо:r§nъ] n 1. предтеча, предшественик; 2. предвестник.

foresee

- [fо:si:] v (foresaw [fо'sо:]; foreseen [fо:' sin]) предвиждам; предугаждам.

foreseeable

- [fо:'si:ъbl] а който може да се предвиди; in the ~ future в недалечно бъдеще.

foreshadow

- [fо:shaedou] v предвещавам, предзнаменувам; предвиждам; загатвам (предварително) за.

foreshore

- ['fо:shо:] n бряг, плаж; особ. част от плажа, която се открива при отлив.

foreshorten

- [fо:'shо:tn] v изк. рисувам в ракурс, смалявам (в перспектива).

foreshortening

- [fо:shо:tni¤] n изк. ракурс.

foreshow

- [fо:'shou] v (foreshowed [fо':shoud]; foreshown [fо:'shoun]) 1. показвам предварително; 2. предричам.

foresight

- ['fо:sait] n 1. предсказване (на бьдещето); предвиждане; 2. предвидливост; 3. воен. мушка.

foresighted

- [fо:'saitid] а предвидлив.

forest

- ['fоrist] n 1. гора; open ~ високостъблена гора; the national ~s горското стопанство; 2. ловен парк; 3. ист., юр. кралско бранище/резерват за лов; 4. attr горски. ['fоrist] v залесявам.

forest-guard

- ['fоristga:d] n горски пазач.

forest-range

- ['fоristreindj] n горски участък.

forest-ranger

- ['fоrist,reindjъ] n горски пазач.

forestage

- ['fо:stedj] n театр. авансцена.

forestall

- [fо:'stо:l] v 1. изпреварвам, предварям, предугаждам (сьбитие); 2. попречвам, предотвратявам.

forestation

- [fоri'steishn] n залесяване.

forester

- ['fоristъ] n 1. лесничей; горски пазач; 2. горски работник; 3. горски жител; горски обитател (животно).

forestry

- ['fоristri] n 1. лесовъдство; 2. сьбир. гори.

foretaste

- ['fо:teist] n предвкусване; предварителна представа. [fо:'teist] v предвкусвам.

foretell

- [fо:'tel] v (foretold [fо:'tould]) предсказвам, предричам, пророкузам; предугаждам, предусещам; правя прогноза (за времето).

forethought

- [fо:Ґо:t] n 1. предвидливост; 2. преднамереност; предумисъл; crime of ~ предумишлено престъпление.

foretoken

- ['fо:toukn] n знамение, предзнаменование, предвестие, поличба. [fо:'toukn] v предвещавам.

foretold

- [] вж. foretell.

forever

- [fъ'revъ] adv завинаги, навеки; to take ~ to do s.th. страшно много време ми отнема да свърша нещо.

forewarn

- [fо:'wо:n] v предупреждавам (against).

forewent

- []вж. forego.

forewoman

- ['fо:wumъn] n (pl-women [-wimin]) 1. юр. председателка на съдебно жури; 2. (старша) майсторка (вьв фабрика); надзирателка в шивашка работилница/ателие; бригадирка.

foreword

- ['fо:wъ:d] n предговор, предисловие.

forfeit

- ['fо:fit] n 1. глоба; залог; конфискувана вещ; his life was the ~ of his crime той плати с живота си за престьплението си; 2. неустойка; просрочка; 3. конфискация; лишаване от права; 4. рl игра, при която се залагат различии предмети. ['fо:fit] v 1. загубвам поради конфискация; his land was ~ed to... земите му бяха конфискувани от...; 2. лишавам се от, загубвам; отказвам се от; to ~ o.'s honour/word 1) загубвам честта си; 2) не устоявам на думата си; to ~ o.'s life пожертвувам живота си.

forfeiture

- ['fо:fitshъ] n 1. (загуба поради) конфискация; 2. загуба, загубване (на чест, добро име); 3. плащане на глоба; наказание; лишаване от право; 4. конфискувана вещ.

forgather

- [fо:'gaeъ] v събирам се, срещам се, общувам.

forgave

- [] вж. forgive.

forge

- [fо:dj] n 1. (огнище на) ковачница; 2. работилница за топене и рафиниране на метали; 3. прен. център, където се изработват планове и пр. [fо:dj] v 1. кова, изковавам; steel that ~s well ковка стомана; 2. прен. изковавам, скроявам, скалъпвам (план); 3. подправям, фалшифицирам (подпис, чек и пр.); върша фалшификации. [fо:dj] v движа се, напредвам (за кораб) (и ~ ahead); постепенно излизам напред/на първо място (за кон, сьстезател - при сьстезания).

forgeable

- ['fо:djъbl] а ковък.

forger

- ['fо:djъ] n 1. ковач; подковач; 2. фалшификатор; 3. съчинител на измислици.

forgery

- ['fо:djъri] n 1. юр. фалшификация, подправяне (на документи); 2. подправен документ/банкнота.

forget

- [fъ'get] v (forgot [fъ'gоt]; forgotten [fъ'gotn]) 1. забравям (често с about); ~ (about) it остави, няма значение; never to be forgotten незабравим; 2. пропущам, забравям (обик. с inf); 3. не обръщам внимание на, пренебрегвам; to ~ o.s. 1) действувам съвсем алтруистично; 2) загубвам контрол върху себе си; З) държа се неприлично, позволявам си твърде много.

forget-me-not

- [fъ'getminоt] n бот. незабравка (Alyosotis palustris).

forgetful

- [fъ'getful] а 1. който лесно забравя, със слаба памет, разсеян; ~ of забравяйки за, необръщайки внимание на; 2. невнимателен, небрежен.

forgetfulness

- [fъ'getfulnis] n 1. липса на памет, разсеяност; 2. забрава; 3. небрежност.

forgivable

- [fъ'givъbl] а простим.

forgive

- [fъ'giv] v (forgave [fъ'geiv] ; forgiven [fъ'givn]) прощавам, опрощавам; to ~ s.o. s.th. прощавам нещо някому.

forgiveness

- [fъ'givnis] n 1. опрощение, прошка; опрощаване (на дьлг); to ask s.o.'s ~ моля някого за прошка; 2. снизхождение, милост, незлобивост.

forgiving

- [fъ'givi¤] a който лесно прощава/не е злопаметен; милостив, незлобив.

forgivingness

- [fъ'givi¤nis] n снизхождение, милост, незлобивост.

forgo

- [fо:'gou] v (forwent [fъ'went]; forgone (fо:'gоn]) 1. отказвам се от (право и пр.); 2. въздържам се от; I cannot ~ mentioning it не мога да не го спомена.

forgot

- [] вж. forget.

forgotten

- [] вж. forget.

fork

- [fо:k] n 1. вила за сено (и pitch-~); 2. вилица; 3. чатал (на дьрво); чаталест прът, (раз)соха; соха (за подпиране); 4. пръчка, по която се води търсач на вода; 5. разклонение на път; 6. място на сливане (на реки); 7. физ. разклонена светкавица; 8. камертон; 9. шах вилица; 10. воен. арт. вилка; 11. вилка (на велосипед); 12. тех. чаталест/тръбен разклонител; 13. тех. вилка. [fо:k] v 1. разклонявам се (за дьрво, пьт); тръгвам/ поемам (наляво или надясно) (за човек); 2. вдигам/ прехвърлям с вила (сено, тор); 3. набождам/ям (нeщо) с вилица; 4. правя на чатал, разцепвам; 5. шах правя вилица; 6. мин. изчерпвам водата от мина; fork in хвърлям с вила (тор и пр. в почва); fork out 1) измъквам с вила; 2) sl. плащам (пари); бръквам се; fork over 1) преравям, прехвърлям (с вила); 2) = fork out 2; fork up 1) изравям, вдигам (с вила), прен. изкопавам, изравям; 2) = fork out 2.

fork lunch

- ['fо:kl§ntsh] n обед/вечеря на самообслужване (при който си служим само с вилица).

fork-lift

- ['fо:klift] n тех.: - ~ truck самотоварач с вилкова хватка.

fork-supper

- ['fо:k,s§pъ] n обед/вечеря на самообслужване (при който си служим само с вилица).

forked

- [fо:kt] а разклонен, вилообразен, разсохат, чаталест; разцепен, раздвоен.

forlorn

- [fо:'lоn] а книж. 1. безнадежден, отчаян; пропаднал (за начинание); 2. изоставен, запуснат (за място); 3. окаян, в окаяно положение/състояние, нещастен; жалък (на вид); 4. поет. лишен (of от).

forlorn hope

- [fо:'lо:n'houp] n 1. воен. отряд, натоварен с опасна/безнадеждна задача; 2. опасна задача/начинание, отчаян опит; слаба надежда.

forlornness

- [fо:'lо:nnis] n 1. безнадеждно състояние, отчаяно положение; 2. изоставеност, запуснатост. занемареност (на човек, място).

form

- [fо:m] n 1. форма, вид, очертание; to take ~ оформявам се; очертавам се; 2. тяло, фигура, силует, образ (на човек, животно); 3. форма, вид, система, начин; 4. муз., лит. форма, стил; 5. формалност, форма; in (due/proper) ~ юр. в установената форма, по всички правила; as a matter of ~ формално, само външно; 6. церемониал, церемония; 7. държание; good ~ етикет, "добрият тон", благоприличие, учтивост; it is bad ~ to... невъзпитано е да..., 8. форма; обрат на речта; ~ of address обръщение; 9. бланка, формуляр за декларация (за даньк и пр.); 10. сп. форма (и прен.); 11. уч. клас; ~ master класен ръководител; 12. чин, пейка (обик. без облегалка); 13. тех. форма, кофраж; образец; модел; 14. печ. печатарска форма; 15. леговище на заек. [fо:m] v 1. (при)давам форма, правя, фасонирам (в дадена форма), изработвам; образувам се; 2. формирам; тренирам, обучавам; 3. тех. формувам, профилирам, фасонирам; 4. създавам, придобивам (навик); 5. формирам; образувам, учредявам, организирам (дружество и пр.); създавам (армия, нова дума), установявам (република); съставям (правителство, план, изречение); съставям си (мнение, понятие и пр.), 6. част съм от, член съм на, съставлявам; 7. воен. строявам (се) (и с up).

form letter

- ['fо:mletъ] n циркуляр, окръжно.

formal

- ['fо:ml] a 1. на/по форма; външен, привиден; 2. фил. отнасящ се до същината на нещата, съществен; 3. извършен в съответните форми, редовен (за процедура, договор и пр.); официален, изричен (за заповед, опровержение и пр.); 4. формален, несъществен; само колкото да се каже; 5. официален (за поздрав, облекло, вечеря); тържествен (за поклон, стил, сьбрание и пр.); 6. който държи на протокола/възприетия ред; церемонен; въздържан, студен, важен, неприветлив (за човек, дьржание и пр.); 7. висок, литературен (за стил), ~ garden строго симетрично подредена градина. ['fо:ml] n ам. разг. 1. танцова забава със задължително вечерно облекло; 2. вечерна рокля.

formalism

- ['fо:mъlizm] n 1. формализъм; 2. обредност.

formalist

- ['fоrmъlist] n 1. формалист; педант; 2. човек, който държи много на обредността/ритуала.

formalistic

- [,fо:mъ'listik] а формалистичен.

formality

- [fо:'maeliti] n 1. спазване на установените форми/правила; благоприличие; ред; 2. формализъм, педантичност; 3. формалност, формални изисквания; 4. етикет, протокол; 5. официално държание; официалност; 6. скованост, бездушност (на рисунка).

formalize

- ['fо:mъlaiz] v 1. оформявам, редактирам (разказ, документ); 2. придавам тържественост/официалност (на церемония, прием); 3. изк. правя шаблонен, шаблонизирам (и стила си - за писател).

formally

- ['fо:mъli] adv тържествено; по формален/тържествен/шаблонен начин.

format

- ['fо:maet] n 1. формат (на книга и пр.); 2. изч. тех. подреждане на данни за обработка от ЕИМ; 3. ам. общ план за подреждане (на телевизионно предаване). ['fо:maet] v (-tt-) ам. произвеждам в определен вид/ стил/форма.

formation

- [fо:'meishn] n 1. образуване, формиране, организиране, създаване (на дружество и пр.), сключване (на сьюз); установяване (на република); 2. (ново) образувание; създание, креация; 3. геол. формация; 4. строеж, структура; 5. воен. ред, строй, разположение; battle ~ боен ред; 6. attr ав. воен. във формация (за полет).

formative

- ['fо;mъtiv] а 1. образуващ, формиращ; ~ years години на развитие/растеж/формиране на характера; the ~ arts изобразителни/пластични изкуства; 2. ез. словообразователен. ['fо;mъtiv] n словообразователна частица.

forme

- [] formЄ 14.

formene

- ['fо:mi:n] n хим. ряд. метан.

former

- ['fо:mъ] a 1. бивш, предишен, минал, някогашен; in ~ times някога, в миналото; to be more like o.'s ~ self отново ставам такъв, какьвто съм бил преди; 2. първият (oт споменатите двама); 3. ам. предшествуващ (по място - за глава на книга). ['fо:mъ] n 1. създател, творец: 2. тех. шаблон, матрица, калъп.

formerly

- ['fо:mъli] adv някога, в миналото, преди, порано.

formic

- ['fо:mik] a хим. мравчен; ~ acid мравчена киселина.

formica

- ['fо:mikъ] n ам. вид пластична материя (тьрговска марка).

formicary

- ['fо:mikъri] n мравуняк.

formidability

- [,fо:midъ'biliti] n 1. страховитост, страхотност; страшен вид; 2. трудност (на задача); 3. огромен вид.

formidable

- ['fо:midъbl] а 1. страшен, страхотен; застрашителен; огромен; 2. труден, мъчен, мъчнопреодолим.

formidableness

- ['fо:midъblnis] = formidability.

formless

- ['fо:mlis] а безформен, аморфен; неопределен.

formula

- ['fо:mjulъ] n (pl -las, -lae [-lez, -li:]) 1. формула, правило, образец; установен израз, стереотипна фраза, клише; 2. пол. формула, формулировка, установка; приемлива за всички постановка на въпроса; 3. рел. верую, кредо; сакраментален израз; 4. фaрм. рецепта; 5. мат., хим. (рl обик. -lae) формула.

formularize

- ['fо:mjulъraiz] v формулирам, изразявам с формула.

formulary

- ['fо:mjulъri] n 1. сборник от образци за правни актове; 2. рел. требник; 3. рецептурен сборник. ['fо:mjulъri] а 1. отнасящ се до формули/образци; предписан; 2. рел. обреден.

formulate

- ['fо:mjuleit] v 1. изразявам с формула; 2. формулирам (сбито и системно), излагам.

formulation

- [,fо:mju'leishn] n 1. формулиране, изразяване; излагане; 2. формулировка.

formulism

- ['fоmjulizm] n бюрократизъм; педантичност; прекалено придържане към правила.

formulist

- ['fо:mjulist] n бюрократ; педант.

formulistic

- [,fо:mju'listik] а отнасящ се до формули(ровки)/правила/шаблони.

fornicate

- ['fо:nikeit] v развратнича (обик. за неженени хора).

fornication

- [,fо:ni'keishn] n 1. разврат; полови сношения между неженени хора; 2. библ. непозволени полови сношения, включително прелюбодеяние; 3. библ. идолопоклонство.

fornicator

- ['fо:nikeitъ] n 1. развратник; 2. библ. блудник, прелюбодеец; 3. библ. идолопоклонник.

forsake

- [fъ'seik] v (forsook [fъ'suk]; forsaken [fъ'seikъn]) 1. изоставям, напущам, захвърлям; 2. отказвам се от (навик); отричам се (от вярата си).

forsooth

- [fъ'su:Ґ] adv ост. или ирон. наистина, несъмнено.

forswear

- [fо:'swЁъ] v (forswore [fо:'swо:]; forsworn [fо:'swо:n]) 1. отричам се (от), отказвам се под клетва (от); 2. обик. reft заклевам се лъжливо, полагам лъжлива клетва; 3. нарушавам (клетвата си).

fort

- [fо:t] n 1. форт, укрепление; 2. укрепен град. крепост; 3. ист. (укрепено) търговско депо.

forte

- ['fо:ti] n 1. "сила", отличителна способност; singing is not his ~не го бива да пее; 2. горната половина на острието на сабя (от средата до дрьжката). ['fо:ti] adv муз. форте.

forth

- [fо:Ґ] adv 1. напред, нататък; to sail ~ отплувам; 2. на показ, наяве; на дълго и на широко; 3. занапред, нататък; from this time ~отсега нататьк, занапред; and so ~ и тъй нататьк, и прочее.

forthcoming

- [fо:Ґ'k§mi¤], attr и ['fо:Ґk§mi¤] a 1. предстоящ; help is ~ иде помощ; 2. който предстои да излезе/да бъде публикуван; 3. който е на лице/наяве; the funds will be ~ парите ще се намерят; 4. учтив, внимателен; общителен.

forthright

- ['fо:Ґrait] adv 1. направо; 2. откровено; 3. ост. веднага. ['fо:Ґrait] а 1. прям, откровен; праволинеен; 2. прав, пряк.

forthwith

- [,fо:Ґ'wiҐ] adv веднага, незабавно.

fortieth

- ['fо:tiiҐ] I. а четиридесети; II. п (една) четиридесета (част).

fortification

- [,fо:tifi'keishn] n 1. укрепване, засилване, усилване; подсилване (на вино, храна); 2. воен. укрепяване (на град, позиция и пр.); 3. pl укрепления.

fortifier

- ['fо:tifaiъ] n лекарство за усилване, подкрепително/тонично средство.

fortify

- ['fо:tifai] v 1. усилвам, подсилвам, укрепявам (постройка и пр.); обогатявам (храна); подсилвам (питие); 2. окуражавам, ободрявам, подкрепям духовно; затвърдявам (решение); 3. укрепявам (град); строя укрепления.

fortitude

- ['fо:titju:d] n сила на духа, твърдост.

fortnight

- ['fо:tnait] n две седмици; today/Monday ~ след две седмици от днес/от понеделник; a ~ from tomorrow след две седмици, броено от утре.

fortnightly

- ['fо:t,naitli] а двуседмичен. ['fо:t,naitli] adv всеки две седмици, два пъти в месеца. ['fо:t,naitli] n двуседмичник.

fortran

- ['fо:traen] n изч. тех. фортран.

fortress

- ['fо:tris] n крепост; укрепен град.

fortuitous

- [fо:'tjuitъs] а случаен, непредвиден.

fortuity

- [fо:'tjuiti] n 1. случайност; 2. непредвиден случай.

fortunate

- ['fо:tshnъt] а 1. щастлив; късметлия; how ~! какъв късмет! 2. сполучлив, удачен.

fortunately

- ['fо:tshnъtli] adv 1. за щастие; 2. щастливо; сполучливо, удачно.

fortune

- ['fо:tshu:n] n 1. щастие, късмет; успех, сполука; bad/ill ~ нещастие, несполука; by good ~ по щастлива случайност; 2. F. мит. Фортуна; 3. съдба, участ; предопределение; the child/darling of ~ галениче на съдбата; човек с късмет; gentleman of ~ авантюрист; to tell ~s гадая/предсказвам бъдещето; the ~s of war случайностите на войната; to be the architect of o.'s ~ ковач съм на собствените си съдбини; 4. състояние, богатство; имот; to marry a ~ женя се за пари; to make a ~ забогатявам, правя/натрупвам състояние; to come into a ~ наследявам богатство; to push o.'s ~ правя всичко възможно да забогатея; a small ~ разг. цяло състояние, голяма/крупна сума; man of ~ състоятелен/богат човек.

fortune-hunter

- ['fо:tshъn,h§ntъ] n зестрогонец.

fortune-teller

- ['fоtshъn,telъ] n гадател(ка); врач(ка), гледач(ка).

forty

- ['fо:ti] n 1. четиридесет; 2. pl четиридесетте години (на даден век); възраст между четиридесет и петдесет години; the (roaring) forties геогр. бурна зона в морето между сев.-изт. Шотландия и югозападния бряг на Норвегия.

forum

- ['fо:rъm] n 1. форум (и ист.); 2. прен. съд.

forward

- ['fо:wъd] а 1. преден; 2. напредничав, прогресивен; напредващ, прогресиращ; ~ march ход/движение напред; прен. напредък, възход; 3. напреднал; рано/преждевременно развил се; 4. нахален, дързък; 5. бърз, готов, отзивчив; 6. тьрг. предварителен, в аванс; бъдещ. ['fо:wъd] adv напред; нататък; to look ~ гледам в бъдещето; from this time ~ отсега нататък. ['fо:wъd] n сп. нападател. ['fо:wъd] v 1. помагам на, подпомагам, способствувам за, поощрявам; ускорявам; 2. отправям, изпращам, експедирам; препращам (писмо и пр.).

forward-looking

- ['fо:wъd,luki¤] а прогресивен, с поглед към бъдещето.

forwarding

- ['fо:wъdi¤] n изпращане, експедиране; ~ agent (ек)спедитор, комисионер; ~ agency транспортна агенция/къща; ~ address адрес за препращане на писма.

forwardness

- ['fо:wъdnis] n 1. ранно развитие, напреднало състояние/стадий; 2. готовност, отзивчивост; 3. дързост, нахалство.

forwards

- ['fо:wъdz] = forward«.

forwent

- [] вж. forgo.

foss

- [fоs] n 1. воен. окоп, ров; 2. = fossa.

fossa

- ['fоsъ] n (pl-ae [-i:]) анат. ямичка, кухина.

fosse

- [fоs] n 1. воен. окоп, ров; 2. = fossa.

fossick

- ['fоsik] v 1. австрал., мин. търся злато в използувани вече залежи; копая; 2. разг. тършувам.

fossil

- ['fоsl] n 1. вкаменелост, изкопаемо, фосил; 2. прен. закостенял човек; нещо отживяло времето си; отживелица. ['fоsl] а 1. вкаменен, вкаменил се; изкопаем; 2. прен. старомоден, отживял времето си.

fossiliferous

- [,fоsi'lifъrъs] а минер. съдържащ вкаменелости.

fossilization

- [,fоsilai'zeishn] n 1. вкаменяване; прен. закостеняване; 2. вкаменелост.

fossilize

- ['fоsilaiz] v 1. вкаменявам (се), превръщам (се) във вкаменелост; 2. закостенявам.

fossorial

- [fо'sо:riъl] а зоол. 1. риещ, ровещ; 2. пригоден за ровене/риене.

foster

- ['fоstъ] v 1. гледам, отглеждам, грижа се за (обик. чуждо дете); 2. прен. храня, лелея, подхранвам (надежди); 3. насърчавам, поощрявам, подпомагам; благоприятствувам за.

foster-brother

- ['fоstъ,br§ъ] n млечен брат.

foster-child

- ['fоstъtshaild] n чуждо дете, отгледано като свое, храненик.

foster-father

- ['fоstъ,fa:ъ] n човек, който отглежда чуждо дете (като баща/свое).

foster-mother

- ['fоstъ,m§ъ] n 1. дойка; 2. жена, която отглежда чуждо дете (като майка/свое); 3. тех. отоплителен уред в инкубатор (за пилета), брудер.

foster-parent

- ['fоstъ,pЁъrъnt] n лице, което отглежда чуждо дете.

foster-sister

- ['fоstъ,sistъ] n млечна сестра.

fosterage

- ['fоstъridj] n 1. отглеждане (на чужди деца); 2. поощрение, насърчeние.

fosterer

- ['fоstъrъ] n 1. дойка; 2. осиновител; 3. покровител, патрон; застъпник.

fosterling

- ['fоstъli¤] n хранениче.

fought

- [] вж. fightЄ.

foul

- [faul] a 1. отвратителен, противен, гнусен, гаден; 2. мръсен, нечист, замърсен; задръстен, запушен; гнoясал, загноял; ~ proof пълна с грешки/поправки коректура; ~ bottom мор. дъно (на кораб), обрасло с миди и водорасли; 3. неприличен, нецензурен; 4. безчестен, непочтен, долен; 5. сп. наказателен (за удар); 6. омотан, объркан, заплетен, оплетен; заклещен; 7. насрещен, противен, неблагоприятен (за вятьр); бурен; разг. лош, мръсен (зa време), ~ coast опасен бряг; the ~ fiend дяволът, сатаната; by fair means and ~ с позволени и непозволени средства, без да се подбират средствата. [faul] adv нечестно, непочтено; неправилно; to run/fall ~ of мор. сблъсквам се с; to fall ~ of the law попадам под ударите на закона, нарушавам закона; to fall ~ of s.o. спречквам се/сдърпвам се с някого. [faul] n 1. сблъскване, стълкновение; струпване, задръстване; 2. сп. нарушение; наказателен удар/точка; to claim a ~ сп. правя контестация; through fair and ~ в радости и скърби. [faul] v 1. измърсявам (се), изцапвам (се); 2. задръствам (движение, и с up); запушвам (се); 3. обраствам с водорасли и миди (за дьно на кораб); 4.оплитам се (в), заплитам (се) (в); 5. сблъсквам се; 6. сп. фаулирам, нарушавам правилата; foul out сп. изкарвам (някого) от играта поради нарушения; foul up 1) замърсявам; 2) изпортвам, оплесквам, обърквам; З) = foul 2.

foul line

- ['faullain] n сп. наказателна линия.

foul-minded

- ['faul,maindid] а нечестив, с нечисти мисли.

foul-mouthed

- ['faulmaud] а цапнат в устата, сквернословен.

foul-spoken

- ['faul,spoukъn] = foul-mouthed.

foul-tongued

- ['faul,t§¤gd] = foul-mouthed.

foulard

- ['fu:la:] n текст. 1. фулар; 2. кърпа от фулар.

foully

- ['faulli] adv 1. мръсно, отвратително, гадно; 2. подло, безчестно, предателски.

foulness

- ['faulnis] n 1. замърсеност (на вьздуха и пр.), мръсотия; 2. грубост, нецензурност (на език); 3. безчестие, позор; низост; 4. минен газ.

foumart

- ['fu:ma:t] n зоол. (черен) пор (Mustela putorius).

found

- [] вж. find. [faund] v 1. основавам; учредявам, създавам; 2. основавам, базирам (on). [] v лея, отливам; топя (метал, стькло).

foundation

- [faun'deishn] n 1. основа (и прен.); тех. фундамент; to lay the ~s of полагам основите на, слагам начало на; 2. основаване, създаване, учредяване; ~ member член-основател; 3. основание; достоверност; 4. фондация; благотворителен фонд; ~ school училище, издържано от фондация.

foundation cream

- [faun'deishnkri:m] n крем, който се слага под пудра, фон дьо тен.

foundation garment

- [faun'deishn,ga:mъnt] n корсет, обик. с прикрепен сутиен.

foundation stone

- [faun'deishnstoun] n основен/крайъгълен камък (и прен.).

founder

- ['faundъ] n основател, учредител; родоначалник; създател. ['faundъ] n леяр. ['faundъ] v 1. потьвам; потопявам (се), потапям (кораб); 2. поддавам (за сграда); падам, събарям се, срутвам се; прен. провалям се, пропадам; 3. правя (кон) да окуцее/да падне (от преумора); окуцявам (за кон); 4. спъвам се, препъвам се; затъвам в кал. ['faundъ] n 1. проваляне (на план и пр.), пропадане; 2. вет. ламинит, възпаление на копитото (на кон).

foundling

- ['faunli¤] n подхвърлено дете, намерениче; бездомно/ безпризорно дете.

foundress

- ['faundris] ж. р. от founder.

foundry

- ['faundri] n 1. леярна, леярница; 2. леене, леярство.

fount

- [faunt] n поет. 1. извор; 2. (първо)източник. [faunt] n печ. каса/комплект от даден шрифт букви.

fountain

- ['fauntin] n 1. извор; 2. (първо)източник; произход; 3. фонтан, шадраван; 4. чешма; 5. резервоар (на писалка, газена лампа и пр.).

fountain-head

- [,fauntin'hed] n 1. извор; 2. (първо)източник; произход.

fountain-pen

- ['fauntinpen] n автоматична писалка, стило.

four

- [fо:] n 1. четири; 2. четворка; ~ of a kind карти четири еднакви карти; каре; on all ~s 1) на четири крака, по/на ръце и крака; 2) еднакъв, тъждествен, съответен (with) (обик. отр.); 3. лодка с четири гребла/гребци; рl състезание с такава лодка; (кола с) четирицилиндров двигател; ~s right! воен. по четири надясно!

four hundred

- [,fо:'h§ndrid] n ам. върхушка.

four-course

- ['fо:kо:s] а 1. с четири култури (за сеитбообръщение); 2. с четири блюда/ястия (за обед и пр).

four-cycle

- ['fо:,saikl] а тех. четиритактов (за двигател).

four-dimentional

- [,fо:di'menshъnl] а 1. мат. с/в четири измерения; 2. свръхестествен.

four-flush

- [,fо:fl§sh] n карти четири карти от флош. [,fо:fl§sh] v карти блъфирам.

four-flusher

- [,fо:'fl§shъ] n sl. блъфьор, измамник.

four-handed

- [,fо:'haendid] а 1. муз. за четири ръце; 2. за четири души (за игра на карти и пр.); 3. зоол. четирирък (за маймуна).

four-in-hand

- [,fо:rin'haend] n 1. впряг от четири коня; 2. кола, теглена от четири коня; 3. вид вратовръзка; дълъг шал за врата.

four-leaf

- [,fо:'li:f] а бот. четирилистен.

four-leafed

- [,fо:'li:ft] а бот. четирилистен.

four-leaved

- [,fо:'li:vd] а бот. четирилистен.

four-letter word

- [,fо:'letъwъ:d] n неприлична/нецензурна дума.

four-o'clock

- ['fо:rъklъk] n бот. нощна царица, посрещни-мъж, лунниче (Mirabilis jalapa).

four-part

- [,fо:pa:t] а муз. четиригласен; на/за четири гласа.

four-ply

- ['fо:plai] а 1. четворен, четворка (за прежда); 2. четирипластов (за шперплат и пр.).

four-poster

- [,fо:'poustъ] n легло с балдахин.

four-pounder

- [,fо:'paundъ] n воен. оръдие, коeто изстрелва четирифунтови снаряди.

four-seater

- [,fо:'si:tъ] n четириместна кола.

four-square

- [,fо:'skwЁъ] а 1. квадратен, четвъртит; 2. стабилен, устойчив, здрав; 3. прям, откровен.

four-stroke

- [,fо:'strouk] а тех. четиритактов.

four-wheel

- [,fо:'wi:l] а с четири колелета.

fourfold

- ['fо:,fould] а четворен. ['fо:,fould] adv четворно, по четири, четирикратно.

fourgon

- ['fuъgоn] n фр. фургон.

fourpence

- ['fо:pъns] n четири пенса (монета).

fourpenny

- ['fо:pъni] а, п (за) четири пенса

fourscore

- [,fо:'skо:] n ост. осемдесет.

foursome

- ['fо:sъm] n 1. игра (голф)/танц за две двойки; 2. четворка, каре.

fourteen

- [,fо:'ti:n] n четиринадесет.

fourteenth

- [,fо;'ti:nҐ] I. а четиринадесети; II. п четиринадесета част.

fourth

- [fо:Ґ] I. а четвърти; II. п 1. една четвърт, четвърт(ина); четвърта част; 2. муз. кварта. [fо:Ґ] = fourthly.

fourth dimension

- [,fо:Ґdi'menshn] n 1. четвърто измерение, време; 2. нещо свръхестествено.

fourthly

- ['fо:Ґli] adv четвърто, на четвърто място.

fowl

- [faul] n (pl fowls, fowl) 1. птица (обик. домашна); кокошка; сьбир. птици; 2. месо от птица; 3. в сьчет.: water ~ водна птица. [faul] v ходя на лов за птици.

fowl-run

- ['faulr§n] n птичи двор; птичарник.

fowler

- ['faulъ] n ловец (на птици).

fowling-piece

- ['fauli¤pi:s] n ловджийска пушка.

fox

- [fоks] n 1. лисица; лисугер; 2. прен. хитрец. [fоks] v 1. хитрувам; 2. озадачавам, обърквам; 3. покривам (се) с кафяви петна (за хартия).

foxglove

- ['fоksgl§v] n бот. напръстник (Digitalis purpurea).

foxhole

- ['fоkshoul] n 1. лисича дупка; 2. воен. стрелково гнездо/окопче; 3. прен. убежище, скривалище.

foxhound

- ['fоkshaund] n лисичар, фоксер (куче).

foxiness

- ['fоksinis] n 1. хитрина, лукавство; 2. червеникав цвят; червеникави петна.

foxshark

- ['fоkssha:k] n зоол. вид акула (Alopias vulpes).

foxtail

- ['fоksteil] n 1. лисича опашка; 2. бот. класица (Alopecurus pratensis).

foxterrier

- [,fоks'teriъ] n фокстериер.

foxtrot

- ['fоkstrоt] n фокстрот (танц); алюр, ход между тръс и ходом. ['fоkstrоt] v (-tt-) танцувам фокстрот.

foxy

- ['fоksi] a 1. лисичи, лисичев; прен. хитър, лукав; 2. червеникавокафяв; 3. покрит с кафяви петна (от влага и пр.); плесенясал; 4. прокиснал (за спиртни напитки); 5. вонящ, миризлив; 6. sl. ам. хубав, апетитен (за момиче).

foyer

- ['fоiei] n фоайе.

fracas

- ['fraeka:] n фр. врява, скандал, свада.

fraction

- ['fraekshn] n 1. частица, част, къс, откъслек; to a ~ разг. напълно, съвършено, без остатък; not by a ~ ни най-малко; 2. мат. дроб; 3. хим. фракция; 4. счупване, строшаване.

fractional

- ['fraekshъnl] а 1. частичен; съставен от отделни части; 2. мат. дробен; 3. хим. фракционен; 4. незначителен, дребен.

fractionary

- ['fraekshъnъri] а 1. частичен; съставен от отделни части; 2. мат. дробен; 3. хим. фракционен; 4. незначителен, дребен.

fractious

- ['fraekshъs] а капризен, раздразнителен, нервозен.

fracture

- ['fraektshъ] n 1. счупване, строшаване; мед. фрактура; compound ~ фрактура с разкъсване на кожата; 2. лом; 3. ез. дифтонгизация. ['fraektshъ] v счупвам (се), строшавам (се), чупя (се).

fragile

- ['fraedjail] а 1. чуплив, крехък, трощлив; 2. деликатен, нежен, крехък (и прен.), ~ peace несигурен мир.

fragility

- [frъ'djiliti] n 1. чупливост, крехкост; 2. нежност, деликатност.

fragment

- ['fraegmъnt] n къс, парче, фрагмент, отломък; откъслек, част.

fragmental

- [fraeg'mentl] а геол. отломъчен.

fragmentariness

- ['fraegmъntъrinis] n откъслечност; разпокъсаност; незавършеност.

fragmentary

- ['fraegmъntъri] а 1. фрагментарен; 2. геол. отломъчен; 3. частичен, откъслечен, непълен.

fragmentation

- [,fraegmъn'teishn] n 1. раздробяване; разпрьскване на парчета; 2. биол. размножаване чрез делене; 3. attr воен. бризантен.

fragrance

- ['freigrъns] n (благо)ухание, аромат.

fragrant

- ['freigrъnt] а (благо)уханен, ароматичен, ароматен.

frail

- [freil] а 1. крехък, чуплив; нежен, слаб, деликатен; хилав, болнав; немощен; 2. слабохарактерен, неустойчив, податлив на изкушение. [freil] n sl. жена, "стъклен багаж". [freil] n 1. тръстика, камъш; 2. кош(ница) от тръстика.

frailty

- ['freilti] n 1. слабост, деликатност; хилавост; 2. неустойчивост, слабост, слабохарактерност; 3. грешка, грях, прегрешение.

frame

- [freim] n 1. рамка; гергеф; тех., стр. рама, ферма; шаси; станок; 2. направа, устройство, структура, скелет; прен. форма, система; 3. телосложение, тяло; 4. парник, парникова рамка; 5. състояние (умствено или душевно); ~ of mind настроение, разположение на духа; ~ of reference основен критерий; 6. кино кадър; 7. sl. = frame-ip. [freim] v 1. оформявам; съставям; изработвам; измислям; построявам, сглобявам; 2. поставям в рамка; 3. приспособявам, пригодявам; 4. нагласявам, скроявам, скалъпвам (льжливо обвинение, изборни и др. резултати), обвинявам несправедливо; инсценирам (процес); измислям, изфабрикувам (и с up).

frame-house

- ['freimhaus] n дървена/паянтова/сглобяема къща/барака.

frame-ip

- [freim,§p] n разг. нагласена работа; измама, фалшификация; измислено/невярно обвинение; инсцениран процес.

frame-saw

- ['freimsо:] n бичкия.

framework

- ['freimwъ:k] n 1. рамка, скелет; структура; тех. шаси; стр. кофраж; ферма; 2. прен. рамки; within the ~ of в рамките на.

franc

- [frae¤k] n франк (парична единица).

franchise

- ['fraentshaiz] n 1. избирателно право; 2. привилегия, право; 3. пълноправно членство; поданство; жителство; 4. право за пласиране на стоки в даден район; самият район.

frangible

- ['fraendjibl] а книж. чуплив, крехък; трошлив.

frangipane

- ['fraendjipein] = frangipani 3.

frangipani

- [,fraendji'pa:ni] n 1. бот. червен жасмин (Plumeria rubra); 2. парфюм от червен жасмин; 3. вид бадемов сладкиш.

franglais

- ['fra:nglei] n френски език с голям примес от английски думи.

frank

- [frae¤k] а 1. искрен, прям, откровен, открит; 2. явен, открит, неприкрит, отявлен. [frae¤k] v 1. франкирам, изпращам (стока, писмо) безплатно; 2. таксувам/шемпелувам (писмо) с автоматичен апарат. [frae¤k] n 1. подпис/знак/печат за освобождаване на писмо/пратка от пощенски разноски; 2. право на безплатна поща; 3. писмо и пр., освободено от пощенски такси/щемпелувано с автоматичен апарат.

frankfurter

- ['frae¤kfъ:tъ] n ам. кренвирш.

frankincense

- ['frae¤kin,sens] n тамян; ливан.

franklin

- ['frae¤klin] n ист. свободен поземлен собственик.

frankness

- ['frae¤knis] n откровеност, прямота, искреност.

frantic

- ['fraentik] а 1. безумен, обезумял, луд; неистов; френетичен; 2. разг. ужасен, страхотен.

frantically

- ['fraentikъli] adv като луд/обезумял; френетично.

franticly

- ['fraentikli] adv като луд/обезумял; френетично.

frap

- [fraep] v (-рр-) мор. връзвам, привързвам, пристягам.

frappe

- [fra'pei] фp. I. а охладен, полузамразен; II. п изстудeн плодов сок и пр.; фруктов сладолед.

frat

- [fraet] n 1. ам. sl. член на студентска организация; 2. sl. побратимяване на войски; 3. sl. жена, любовница на чуждестранен войник. [fraet] v sl. 1. побратимявам се; 2. сближавам се, общувам.

fraternal

- [frъ'tъ:nl] а братски; ~ twins двуяйчни близнаци.

fraternity

- [frъ'tъ:niti] n 1. братство; 2. прен. общност, общество; 3. ам. студентско сдружение/дружество.

fraternization

- [,fraetъnai'zeishn] n побратимяване; сприятеляване; общуване.

fraternize

- ['fraetъnaiz] v 1. побратимявам (се); сприятелявам (се), общувам; 2. поддържам приятелски/любовни връзки с окупатора/населението на окупирана страна.

fratricidal

- [,fraetri'saidl] а братоубийствен.

fratricide

- ['fraetrisaid] n 1. братоубиец; 2. братоубийство.

fraud

- [frо:d] n l. измама; by ~ с измама; in ~ of, to the ~ of с цел да измамя; 2. измамник, мошеник; някой/нещо неоправдаващо надеждите.

fraudulence

- ['frо:djulъns] n измамливост; мошеничество, измама.

fraudulent

- ['frо:djulъnt] а измамлив, мошенически; подправен.

fraught

- [frо:t] a predic 1. пълен, изпълнен, преизпълнен (with); 2. загрижен, отчаян.

fray

- [frei] n сбиване; свада, крамола. [frei] v 1. оръфвам (се), разръфвам (се), изтърквам (се), протривам (се); 2. дразня (нерви).

frazzle

- ['fraezl] v 1. = fray; 2. изтощавам (се), капвам. ['fraezl] n l. оръфаност, разръфаност; 2.изтощение; worn to a ~ съсипан, кaпнaл; 3. пaрцaл; to beat to a ~ разбивам/правя на пух и прах; to be worn to a ~ съсипан съм.

freak

- [fri:k] n 1. каприз, прищявка, приумица; ~ of nature игра на природата; изрод; 2. разг. особняк, чудак; 3. наркоман; 4. запалянко; 5. рядкост, куриоз (поради някакьв дефект, напр. пощенска марка). [fri:k] а необикновен, чуден, странен; нередовен; неестествен, анормален. [fri:k] v 1. изпъстрям, напръсквам (с петьнца, ивици); 2. причинявам/имам халюцинации вследствие наркотични средства; причинявам крайна възбуда (у) (и с out); 3. държа се чудато/ексцентрично (и с out).

freak-out

- ['fri:kaut] n 1. халюцинации вследствие наркотични средства; крайна възбуда; 2. чудато държание.

freakish

- ['fri:kish] a 1. капризен; 2. чудноват, чудат, странен, необикновен.

freaky

- ['fri:ki] = freakish.

freckle

- ['frekl] n луничка; петънце. ['frekl] v покривам (се) с лунички.

freckled

- ['frekld] a 1. луничав, покрит/изпъстрен с лунички; 2. пъстър, изпъстрен.

free

- [fri:] а 1. свободен; независим; волен; незает; ~accent ез. свободно ударение; ~ from pain/worry безболки/грижи; to make ~ use of ползувам се без ограничения с/от; ~ of debt без дългове/задължения;~ of duty 1) безмитен, неподлежащ на обмитяване;2) безмитно; 2. свободен, непринуден; 3. разпуснат;to make ~ with позволявам си волности с; 4. щедър; изобилен; to spend with a ~ hand харча нашироко; раздавам с щедра ръка; 5. безплатен; даден даром (и ~ of charge); 6. свободен, неприкрепен; fight общо сбиване; ~ and clear юр. свободен от задължения и тежести (за имот); to be ~ of 1) излязъл съм от; 2) оставям зад себе си (някакво място). [fri:] adv 1. свободно, волно; 2. безплатно. [fri:] v освобождавам; отървавам (from, of от); пускамна свобода.

free Church

- ['fri:'tshъ:tsh] n църква, отделена от държавата; сектантска църква (в Англия).

free State

- ['fri:steit] n ам.. ист. свободен щат (в който робството е било забранено).

free alongside ship

- ['fri:ъ,lо¤said'ship] а тьрг. франко кея,фас (ськр. f.a.s.).

free hand

- ['fri:haend] n неограничена власт, пълна свобода на действие.

free kick

- ['fri:kik] n футб. свободен удар.

free labour

- ['fri:,leibъ] n 1. ист. труд на свободни хора(не роби); 2. (труд на) неорганизирани в профсъюз работници.

free of charge

- ['fri:ъv'tsha:dj] вж. free 5.

free on board

- [,fri:оn'bо:d] а тьрг. фоб, франко борда на кораб; натоварен на кораба (за стока).

free range

- ['fri:reindj] а отглеждан на свобода (не в клетка - за кокошка), снесено от отгледана на свобода кокошка (за яйце).

free ride

- [,fri:'raid] n нещо, получено наготово; аванта.

free speech

- [,fri:'spi:tsh] n свобода на словото.

free trade

- [,fri:'treid] n свободна/безмитна международна търговия.

free-and-easy

- [,fri:ъn'i:zi] а непринуден, свободен, необвързан с условности. [,fri:ъn'i:zi] n събиране/забавлeние при задушевна/непринудена атмосфера.

free-diver

- [,fri:'daivъ] n леководолаз.

free-for-all

- ['fri:fъr,о:l] I. а общодостъпен, открит; II. п 1. общо сбиване; 2. игра/състезание/разискване, в което всеки може да участвува.

free-hand

- ['fri:haend] I. а рисуван (не чертан), скициран; II. п скица.

free-handed

- [,fri:'haendid] а щедър, с широка ръка.

free-hearted

- [,fri:'ha:tid] а 1. чистосърдечен, непринуден, прям, откровен; 2. щедър.

free-lance

- ['fri:la:ns] n 1. журналист, който е нещатен сътрудник на вестник и пр.; независим/необвързан политик; свободен/необвързан с договор писател/художник и пр.; 2. ист. професионален наемен войник. ['fri:la:ns] а независим. [] v работя като независим/необвързан с договор/нещатен журналист и пр.

free-liver

- [,fri:'livъ] n бонвиван; гастроном, чревоугодник.

free-loader

- [,fri:'loudъ] n sl. използвач, авантаджия, човек, който живее на чужд гръб.

free-spoken

- [,fri:'spoukъn] а прям, откровен.

free-stone

- ['fri:stoun] n 1. стр. облицовъчен камък; бигор/варовик/пясъчник за облицовка; 2. плод, чиято костилка лесно се отделя; 3. attr с костилка, която лесно се отделя (за плод, особ. праскова).

free-will

- [,fri:'wil] n 1. свобода на волята; свободна воля; of o.'s own ~ по своя собствена воля; доброволно; 2. attr доброволен.

freebooter

- ['fri:,bu:tъ] n 1. пират; корсар; 2. мародер.

freebooting

- [fri:,bu:ti¤] n 1. разбойничество, пиратство;2. мародерство.

freeborn

- [,fri:bо:n] а свободен по рождение.

freedman

- ['fri:dmъn] n (pl -men) освободен роб.

freedom

- ['fri:dъm] n 1. свобода; независимост; ~ of the city почетно гражданство; 2. волност; свобода; to take ~s with позволявам си волности с; 3. свободен достъп/ползване; to give s.o. the ~ of o.'s house предоставям някому къщата си за ползуване.

freehold

- ['fri:hould] n юр. пълна собственост на недвижим имот. ['fri:hould] а ист. свободен от феодални задължения.

freeholder

- ['fri:,houldъ] n поземлен собственик.

freely

- ['fi:li] adv 1. свободно; волно; 2. непринудено; 3. щедро, обилно.

freeman

- ['fri:mъn] n (pl-men) 1. свободен човек; 2. независим/пълноправен гражданин; 3. почетен гражданин (на град).

freemartin

- ['fri:ma:tin] n недоразвито женско теле; теле хермафродит.

freemason

- ['fri:,meisn] n (франк)масон, свободен зидар.

freemasonry

- ['fri:,meisnri] n 1. (франк)масонство, свбодно зидарство; 2. духовна връзка, афинитет; 3. прен. тайна връзка.

freesia

- ['fri:zjъ] n бот. фрезия (Freesia).

freethinker

- [,fri:'Ґi¤kъ] n свободомислещ (човек); атеист.

freeway

- ['fri:wei] n ам. автострада (която се ползува безплатно).

freewheel

- [,fri:'wi:l] n тех. 1. механизъм/съединител засвободен ход; 2. свободно колело. [,fri:'wi:l] v 1. карам колело със свободен венец, спускам се по инерция; 2. прен. оставям се на течението; живея безгрижно/безотговорно.

freeze

- [fri:z] v (froze [frouz]; frozen ['frouzn]) 1. замръзвам; замразявам (се), заледявам (се), вледенявам (се); измръзвам, премръзвам, вкоченявам(се); to ~ to death 1) замръзвам, умирам от измръзване; 2) прен. умирам от студ; I am freezing прен. много ми е студено, умирам от студ; 2. прен. смразявам (се), смръзвам (се), вцепенявам (се), изстивам; смразявам кръвта на някого; охладнявам,държа се хладно/студено/резервирано към; 3. мед.охлаждам (за упойка); 4. фин. налагам забрана върху, замразявам (авоари, заплати, цени и пр); freeze on to sl. хващам се/държа се здраво за,вкопчвам се за; freeze out sl. отървавам се от; изолирам; бойкотирам (чрез конкуренция, студено дьржание); freeze over замръзвам, покривам се с лед; freeze up замръзвам, сковавам се, вкочанявам се; to be frozen up блокиран съм от ледове. [fri:z] n 1. замръзване, замразяване (u прен.); 2. замръзнало състояние, замръзналост.

freezer

- ['fri:zъ] n хладилник, охладителна инсталация; камера за дълбоко замразяване.

freezing

- ['fri:zi¤] n замръзване; замразяване; заледяване. ['fri:zi¤] а леден, вледеняващ, замразяващ.

freezing machine

- ['fri:zi¤mъ,shi:n] n машина за сладолед.

freezing mixture

- ['fri:zi¤,mikstshъ] n охладителна смес.

freezing plant

- ['fri:zi¤ pla:nt] n хладилен зaвод; хладилна инсталация.

freezing point

- ['fri:zi¤pоint] n физ. точка на замръзването.

freight

- [freit] n 1. наемане/наем на кораб/самолет (за превоз на стоки); 2. (обикновен) превоз, транспорт (не бьрз); 3. товар; стока; 4. навло, стойност на превоза (по море, суша); 5. aм. товарен влак; 6. прен. бреме, товар, тежест; 7. attr товарен. [freit] v 1. товаря, натоварвам (и прен.); 2. пренасям, превозвам; 3. давам под наем (кораб и пр.).

freight liner

- ['freit,lainъ] n бърз товарен влак (превозващ стоки и в контейнери).

freightage

- ['freitidj] n 1. пренос, превоз(ване), транспорт; 2. навло, такса за превоз; 3. товар, стока.

freighter

- ['freitъ] n 1. товарен кораб/самолет/aм. вагон; 2. тьрг. спедитор; 3. товарител; изпращач, експедитор; наемател на товарен кораб.

french

- [frentsh] I. а френски; II. n 1. френски език; 2. pl the ~ французите.

french bean

- [,frentsh'bi:n] n (зелен) фасул/боб (Phaseolus vulgaris).

french bread

- [,frentsh'bred] n франзела, френско хлебче.

french chalk

- [,frentsh'tshо:k]n шивашкакреда.

french fries

- [,frentsh'fraiz] n и f. пържени картофи.

french horn

- [,frentsh'hо:n] n муз. валдхорна.

french roof

- [,frentsh'ru:f] n мансарден покрив.

french toast

- [,frentsh'toust] n пържена филия.

french window

- [,frentsh'windou] двукрила стъклена врата (на тераса).

french-polish

- [,frentsh'pоlish] n политура за мебели.

frenchify

- ['frentshifai] v придавам френски характер/ облик на.

frenchman

- ['frentmъn] n (pl -men) 1. французин; 2. френски кораб.

frenchwoman

- ['frentsh,wumъn] n (pl -women [-,wimin]) французойка.

frenetic

- [frъ'netik] а френетичен.

frenzied

- ['frenzid] а обезумял, безумен, див, бесен, неистов; ~ efforts отчаяни усилия.

frenzy

- ['frenzi] n безумие, ярост; полуда.

frequency

- ['fri:kwъsi] n 1. честота; повтаряне; фреквентност; ~ of occurrence честотност, фреквентност; 2. физ. честота; фреквенция; повтаряемост; high ~ висока честота; 3. attr високочестотен; ~ modulation физ. модулационна честота.

frequent

- ['fri:kwъnt] а 1. чест; често повтарящ се; многократен; 2. обикновен; постоянен; често срещан; 3. ускорен, бърз (за пулс и пр.). [fri'kwent] v 1. общувам с; 2. посещавам (често).

frequentative

- [fri'kwentъtiv] грам. I. а многократен; II. n многократен глагол.

frequenter

- [fri'kwentъ] n постоянен/редовен посетител.

frequently

- ['fri:kwъntli] adv 1. често; многократно; 2. на кратки разстояния.

fresco

- ['freskou] n (pl -os, -oes) изк. стенопис, стенна живопис, фреска. ['freskou] v украсявам със стенопис(и).

fresh

- [fresh] а 1. пресен; свеж (и за цвят); 2. нов; допълнителен, добавъчен; скорошен, неотдавнашен; 3. неопитен, зелен; млад; 4. бодър, свеж; отпочинал; 5. ободрителен, свеж, прохладен; силен (за вятьр); 6. чист, необличан (за бельо и пр.); 7. сладък, несолен (за вода); 8. разг. нахакан, нахален, дързък, агресивен (кьм обратния пол); 9. разг. пийнал. [fresh] adv не(от)давна, (на)скоро, току-що; news ~ from the press последни новини; ~ from London току-що пристигнал от Лондон; ~ from school току-що завършил. [fresh] n 1. прохлада; свежест; 2. = freshet I. [fresh] = freshen 1.

freshen

- ['freshn] v 1. освежавам (се), ободрявам (се), опреснявам; усилвам се (за вятьр) (и с up); 2. обезсолявам се (за морска вода).

fresher

- ['freshъ] n разг. първокурсник, студент първа година; новак.

freshet

- [freshit] n 1. прииждане (на река), разливане; пълноводие; наводнение; порой; 2. ам. сладководна река, която се влива в море.

freshly

- ['freshli] adv 1. = fresh 2. свежо и пр. (вж fresh).

freshman

- [freshmъn] n (pl -men) ам. първокурсник (в колеж, гимназия, университет); прен. новак.

freshness

- ['freshnis] n свежест и пр. (вж. fresh).

freshwater

- ['fresh,wо:tъ] a 1. сладководен; ~ sailor неопитен моряк; 2. ам. малко известен, неизвестен.

fret

- [fret] v (-tt-) 1. прояждам (се), разяждам (се); гриза, прогризвам; пробивам/издълбавам си път (за поток); ~ted with rust разяден от ръжда; 2. и reft измъчвам (се), тормозя (се), терзая (се), ям (се) (over, about); to ~ and fume много съм ядосан, беснея, фуча, кося се; 3. развълнувам (се), накъдрям (се) (за водна повьрхност). [fret] n 1. прояждане, разяждане; 2. проядено/разядено място; 3. раздразнение, яд; тормозене, тормоз. [fret] n изк., арх. продълговат орнамент от начупени под прав ъгъл линии. [fret] v (-tt-) украсявам с орнамент от начупени под прав ъгъл линии. [fret] n муз. (прагче за) позиция (на китара, мандолина).

fret-saw

- ['fretsо:] n резбарски лък.

fretful

- ['fretful] а раздразнителен, капризен; плачлив.

fretted

- ['fretid] а украсен с резба.

fretwork

- ['fretwъ:k] n 1. ажурена (дърво) резба (направена с резбарски льк); 2. украса (на таван).

friable

- ['fraiъbl] а ронлив, трошлив, рохкав, пръхкав, сипкав.

friar

- ['fraiъ] n монах, калугер (от някой орден).

friar's lantern

- ['fraiъz'laentъn] n блуждаещ огън (в блатисти места).

friary

- ['fraiъri] n мъжки манастир.

fribble

- ['fribl] v безделнича, лентяйствувам, хайлазувам; ~ away пилея, прахосвам, пропилявам. ['fribl] n безделник, лентяй.

fricassee

- ['frikъsi:] n фр. готв. фрикасе.

fricative

- ['frikъtiv] фон. I. а фрикативен; II. п фрикативна съгласна.

friction

- ['frikshn] n 1. търкане, триене (и прен.); 2. attr фрикционен.

frictional

- ['frikshъnl] а физ., тех. фрикционен; ~ resistance съпротивление на триене.

friday

- ['fraidi] n петък; man/girl ~ прен. предан/верен слуга; момче/момиче за всичко; фактотум; Good ~ рел. Велики петък.

fridge

- [fridj] n разг. хладилник.

friend

- [frend] n 1. приятел, приятелка; a ~ of mine/hers, etc. един мой/нейн и т. н. приятел; to make ~s with сприятелявам се с; to make ~s again сдобрявам/помирявам се; to be ~s with приятел съм с; a ~ in need is a ~ indeed поcл. приятел в нужда се познава; to have ~s at court имам вуйчо владика; 2. парл., юр. колега (за друг член на парламента); my learned ~ моят уважаван колега (за друг адвокат - при пледиране); 3. доброжелател; поддръжник: 4. F. рел. квакер; Society of F.s квакери.

friendless

- ['frendlis] а без приятели; сам(отен).

friendlily

- ['frendlili] adv приятелски; благосклонно.

friendliness

- ['frendlinis] n приятелско разположение/ отношение, доброжелателство.

friendly

- ['frendli] a 1. приятелски, дружески, любезен, приветлив; F. Society взаимоспомагателно дружество; in a ~ manner приятелски, другарски; 2. благосклонен; одобрителен; благоприятен; ~ showers благотворни дъждове.

friendship

- ['frendship] n приятелство, дружба.

frier

- [] fryer.

frieze

- [fri:z] n текст. 1. аба, шаяк; 2. ам. китеник. [fri:z] n арх. фриз; бордюр.

frig

- [] fridge.

frigate

- ['frigit] n 1. мор. фрегат; 2. зоол. фрегат (птица) (Fregata aquila) (и ~bird).

fright

- [frait] n 1. уплаха, ужас, страх; to get/have a ~, to take ~ иэплашвам се; to give s.o. a ~ изплашвам някого; 2. разг. страшилище, плашило.

frighten

- ['fraitn] v изплашвам, плаша, стресвам; to ~ s.o. into/out of doing s. th. сплашвам някого да направи нещо/да се откаже от нещо; he was ~ed into submission накараха го да се подчини, като го сплашиха.

frightful

- ['faitful] а 1. страшен, ужасен; 2. страхотен; безобразен.

frightfulness

- ['fraitfulnis] n ужас, страховитост.

frigid

- ['fridjid] a 1. студен (и прен.), мразовит, леден (и прен.); 2. безразличен; апатичен; 3. мед. фригидна (за жена).

frigidaire

- [,fridji'dЁъ] n ам. хладилник.

frigidity

- [fri'djiditi] n 1. мразовитост; 2. безразличие; апатия; 3. физиол. фригидност (на жена).

frill

- [fril] n 1. набор, волан (на дреха); 2. жабо, яка; 3. рl излишни/ненужни украшения; прен. важничене, превземки; to put on ~s важнича. [fril] v правя набор/волан на; накъдрям.

frillies

- ['friliz] n pl разг. ефирно дамско бельо.

frilly

- ['frili] а накъдрен, набран; украсен с много волани.

fringe

- [frindj] n 1. ресна, пискюл; 2. бретон; 3. ръб, край, бордюр; 4. най-отдалечен край; покрайнини (на град); окрайнина (на гора); 5. прен. нещо несьществено/допълнително; елементарни положения, наченки; ~ benefit допълнителни служебни облаги (напр. безплатно жилище и пр.); ~ group изк., лит., пол. отцепническа група (често авангардна). [frindj] v 1. украсявам с ресни; 2. ограждам.

frippery

- ['fripъri] n 1. труфила; натруфеност (и на стил); 2. дреболии, дрънкулки.

frisco

- ['friskou] n разг. гр. Сан Франциско.

frisian

- ['friziъn] I. а фризийски; II. n 1. фризиец; 2. фризийски език; 3. фризийско говедо.

frisk

- [frisk] v 1. подскачам/подрипвам весело; 2. развявам; махам; 3. sl претърсвам, опипвам (за орьжие и пр.). [frisk] n подскачане, подскок, скок.

frisky

- ['friski] a игрив, скоклив, жив.

frith

- [friҐ] = firth.

fritillary

- ['fritilъri] n 1. бот. туг, ходжово лале, пашина туга (Fritillaria imperialis); 2. зоол. седефка (пеперуда).

fritter

- ['fritъ] n 1. (ябълков) резен, пържен в тесто; 2. къс, парче. ['fritъ] v 1. пропилявам, прахосвам (обик. с away); 2. раздробявам, разтрошавам, разкъсвам.

frivol

- ['frivl] v (-ll-) 1. безделнича; 2. пилея, пропилявам (away).

frivolity

- [fri'vоliti] n лекомислие; лекомислена постъпка.

frivolous

- ['frivъlъs] a 1. лекомислен; празен; несериозен; повърхностен; 2. незначителен, дребен.

frizy

- ['frizi] а къдрав, ситно накъдрен.

frizz

- [friz] v къдря (cе), накъдрям (се) (ситно). [friz] n (ситни) къдри(ци). [friz] v пръщя (при пьржене).

frizzle

- ['frizl] = frizz. ['frizl] v 1. = frizz; 2. пържа се; пека се (и нa сльнце).

frizzly

- ['frizli] а къдрав, ситно накъдрен.

fro

- [frou] adv: to and ~ напред-назад; насам-натам.

frock

- [frоk] n 1. рокля (женска, детска); 2. paco; 3. работна престилка; 4. моряшки пуловер; 5. = frock-coat. [frоk] v 1. обличам в рокля и пр.; 2. запопвам.

frock-coat

- [,frоk'kout] n редингот; сюртук.

frog

- [frоg] n 1. зоол. жаба (Rana); 2. F. презр. французин; 3. зоол. стрелка (на копитото на кон); 4. жп. кръстачка; кръстовина 5. петелка, украса от шнур (на униформа и пр.); 6. слаба пресипналост; to have a ~ in the throat пресипнал съм.

frog's-march

- ['frоgzma:tsh] n носене на човек (арестант и пр.) за ръце и крака с лице надолу (от четирима души).

frog-march

- ['frоgma:tsh] n носене на човек (арестант и пр.) за ръце и крака с лице надолу (от четирима души).

frogged

- [frоgd] а украсен с петелки (за палто и пр.).

frogman

- ['frоgmъn] n (pl -men) 1. леководолаз (с акваланг, шнорхел и плавници); 2. воен. подводен разузнавач, водолаз разузнавач.

frolic

- ['frolik] n веселие, веселба; лудуване; лудория. ['frolik] v (-ck-) веселя се, лудувам. ['frolik] а игрив; шеговит.

from

- [frоm] prep 1. движение от; из; to be away ~ home отсъствувам от къщи; ~ above изотгоре; ~ beyond the mountains/over the sea отвъд планините/морето; ~ under изпод; ~ outside отвън; where are you ~? where do you come ~? откъде си? от кой край си? 2. отнемане от; to exclude ~ the number of изключвам от числото на; 3. разстояние от; ten miles ~ London десет мили от Лондон; 4. източник по, от; ~ memory по памет; painted ~ nature/life рисувано от натура; to die ~ blood-poisoning умирам от отравяне на кръвта; 5. различаване от; to tell one thing ~ another различавам едно нещо от друго; 6. начална точка при продьлжително действие от; ~ ... to... от... до...; ~ childhood, ~ a child от детинство, още като дете; ~ of old от отдавна; 7. промяна, преврьщане от; ~ being accused he became the accuser от обвиняем той се превърна в обвинител; 8. при глаголи, означаващи вьздьржане, ограничение, отнемане и пр. от; to refrain ~ smoking въздържам се от пушене.

frond

- [frоnd] n бот. лист на папрат/палма; палмово и пр. клонче.

front

- [fr§nt] n 1. фасада, лице, лицева/предна стра на/част; театр. зала; in ~ of пред; в присьствието на out ~ ам. театр. сред публиката; 2. воен. фронт (и прен.) бойна линия, предна позиция; ръководство, ръководна роля; to come to the ~ излизам на преден план; to change ~ променям рязко позицията/становището си; минавам на противната позиция; 3. прен. фасада, параван; лице/организация, която служи за прикритие на нечия тайна/противозаконна дейност; 4. поет. чело; прен. лице, лик; 5. нахалство, безочие, наглост; 6. плаж, бряг; кей; крайбрежен булевард; 7. нагръдник; 8. фалшиви къдрици над челото. [fr§nt] а 1. преден, лицев; ~ page първа страница на вестник; 2. челен, преден; 3. фон. преден. [fr§nt] v 1. гледам/обърнат съм към; 2. облицовам; 3. прен. изправям се с лице към; гледам лице в лице; 4. действувам като фасада/прикритие за; 5. фон. палатализирам.

front line

- ['fr§ntlain] n воен. 1. фронтова/предна/бойна линия (и прен.); 2. attr 1) воен. фронтови; ~ soldier фронтовак; 2) прен. челен; най-добър/изявен.

front man

- ['fr§ntmaen] n прен. подставено лице.

front matter

- ['fr§nt,maetъ] n предговор и др. пояснения в началото на книга.

front office

- ['fr§nt,оfis] n главна канцелария; ръководство; полицейско комендантство.

front-page

- ['fr§ntpeidj] а важен; сензационен; подходящ за първата страница на вестник.

front-rank

- ['fr§ntrae¤k] а от първостепенно значение.

front-runner

- ['fr§nt,r§nъ] n 1. сп. водач, състезател на чело на класирането; 2. прен. водач.

frontal

- ['fr§ntl] а 1. преден; фронтален (и прен.); 2. челен. на челото; 3. анфас (за снимка и пр.). ['fr§ntl] n 1. цьрк. завеса на олтар; 2. frontage.

frontier

- ['fr§n,tiъ] n 1. граница (между дьржави); 2. ам. граница на населените райони на страната; 3. прен. предел/граница, до която е стигнало развитието на дадена наука; непроучени още области на наука и пр.; 4. attr пограничен.

frontier guard

- ['fr§n,tiъga:d] n граничар.

frontiersman

- ['fr§n,tiъzmъn] n (pl-men) ам. ист. заселник в най-западните райони на САЩ; граничен жител, жител на гранична зона.

frontispiece

- ['fr§ntispi:s] n 1. печ. фронтиспис, илюстрация срещу заглавната страница на книга; 2. арх. фасада на здание.

frontlet

- ['fr§ntlit] n 1. петно на челото на животно; 2. чело на животно; 3. лента за челото (като украшение).

frontwards

- ['fr§ntwъdz] аdv напред.

frootage

- ['fr§ntidj] n фасада; лицева страна, лице (на сграда, парцел).

frost

- [frоst] n 1. мраз; скреж; слана; black ~ мраз без скреж/слана, сух студ; white ~ скреж, слана; hard/ sharp/biting ~ силен мраз/студ; ten degrees of ~ по Фаренхайт 22°, по Целзий 2°; 2. прен. студенина; хладност; отчужденост; 3. sl. разочарование, неуспех. [frоst] v 1. попарвам (растение -за слана), заскрежавам (се), осланявам (се) (и прен.); замразявам полузамразявам (храни); побелявам (за коса); 2. покривам с пудра захар/захарна глазура; 3. матирам (стькло и пр.).

frost-bound

- ['frоstbaund] а скован от студ/мраз/лед.

frost-hardy

- ['frоst,ha:di] а бот. студоустойчив.

frost-nip

- ['frоstnip] frostbite.

frost-tender

- ['frоst,tendъ] а бот. неустойчив на студ.

frostbite

- ['frоstbait] n мед. измръзнало място (по тялото); измръзване.

frostbitten

- ['frоst,bitn] a 1. попарен от слана; 2. измръзнал.

frostily

- ['frоstili] adv хладно, крайно резервирано.

frosting

- ['frоsti¤] n готв. захарна глазура.

frostwork

- ['frоstwъ:k] n фигури от скреж (вьрху стькло на прозорец).

frosty

- ['frоsti] а 1. мразовит, студен, леден; 2. заскрежен; 3. побелял (за коса); 4. прен. студен, хладен, недружелюбен.

froth

- [frоҐ] n 1. пяна; 2. празни приказки, празнословие. [frоҐ] v 1. пеня (се); разбивам на пяна (яйца); 2. прен. пеня се; говоря празни приказки.

froth-blower

- ['frоҐ,blouъ] n разг. пияч на бира.

frothy

- ['frоҐi] а 1. пенест; 2. прен. повърхностен, празен, безсъдържателен.

frou-frou

- ['fru:fru:] n 1. шумолене (на коприна); 2. финтифлюшки.

frown

- [fraun] v мръщя се, намръщвам се, чумеря се (at); прен. гледам неодобрително (on, upon); to ~ down усмирявам с поглед; to ~ disapproval свивам вежди неодобрително; to ~ into silence накарвам (някого) да млъкне със сърдит поглед. [fraun] n намръщване, начумерване, смръщване.

frowning

- ['frauni¤] а намръщен, начумерен, смръщен.

frowst

- [fraust] n разг. 1. застоял/лош въздух; 2. sl. човек, който не е любител на чист въздух. [fraust] v стоя на затворено/на лош въздух; не излизам.

frowsty

- ['frausti] = frowsy 1.

frowsy

- ['frauzi] a 1. вмирисан, душен, спарен, запарен; 2. мръсен; раздърпан; разчорлен.

frowzy

- ['frauzi] a 1. вмирисан, душен, спарен, запарен; 2. мръсен; раздърпан; разчорлен.

froze

- [] вж. freeze.

frozen

- [] вж. freeze. ['frouzn] a 1. замръзнал, вледенен; 2. леден, студен; 3. крайно сдържан/резервиран, студен; 4. фин. блокиран (за авоари и пр.); 5. ~ in скован от ледове (за кораб).

fructiferous

- [fr§k'tifъrъs] а бот. плодоносен, плоден.

fructify

- ['fr§ktifai] v 1. давам плод (и прен.); 2. прен. оплодявам, оплождам, оплодотворявам.

fructose

- ['fr§ktous] n хим. плодова захар, фруктоза.

frugal

- ['fru:gl] а 1. пестелив, икономичен; 2. скромен (и за храна), умерен, въздържан.

frugality

- [fru'gaeliti] n 1. пестеливост; икономичност; 2. скромност; умереност, въздържаност.

frugivorous

- [fru:'djivъrъs] а зоол. плодояден.

fruit

- [fru:t] n 1. плод (и прен.), плодове; овошки; 2. attr плоден; плодов; за/от плодове. [fru:t] v давам плод.

fruit jar

- ['fru:tdja:] n буркан за компот.

fruit-grower

- ['fru:t,grouъ] n овощар.

fruit-growing

- ['fru:t,groui¤] n овощарство.

fruit-piece

- ['fru:tpi:s] n изк. натюрморт (плодове).

fruit-sugar

- ['fruit,shugъ] n хим. плодова захар, фруктоза.

fruit-tree

- ['fru:ttri:] n плодно дърво, овошка.

fruitage

- ['fru:tidj] n 1. даване на плод; 2. плодове, плод (и прен.).

fruitarian

- [fru:'tЁъriъn] n човек, който се храни само с плодове.

fruiter

- ['fru:tъ] n 1. плодно дърво; good/poor ~ дърво, което ражда много/малко; 2. кораб, който пренася плодове; 3. овощар.

fruiterer

- ['fruiterъ] n продавач на плодове.

fruitful

- ['fru:tful] а 1. плодороден, плодоносен, плодовит; 2. плодотворен.

fruitfulness

- ['fru:tfulnis] n 1. плодородност; 2. плодотворност.

fruition

- [fru:'ishn] n 1. използуване (на блага и пр.); 2. осъществяване (на план и пр.); оправдаване (на надежди и пр.); to come to ~ сбъдвам се; 3. агр., лес. плодоношение.

fruitless

- ['fru:tlis] а безплоден (и прен.).

fruity

- ['fru:ti] и 1. плодов; като плод; с вкус на плод; 2. разг. пикантен; циничен, цапнат (за разказ и пр.); 3. много забавен, интересен; 4. aм. сладникаво сантиментален; 5. ам. sl. смахнат; 6. ам. sl. хомосексуален; Ђ ~ voice звучен/плътен глас.

frumenty

- ['fru:mъnti] n готв. вид ашуре.

frump

- [fr§mp] n повлекана, старомодно/лошо облечена жена.

frumpish

- ['fr§mpish] а 1. старомодно облечен (за жена); 2. безинтересен.

frumpy

- ['fr§mpi] а 1. старомодно облечен (за жена); 2. безинтересен.

frustrate

- [fr§'streit] v осуетявам, разстройвам, възпрепятствувам (плановете на); разочаровам; попречвам(някому) да се прояви.

frustrated

- [fr§'streitid] а разочарован, обезсърчен; измамен в надеждите си; възпрепятствуван; ~ ambitions неудовлетворени амбиции.

frustrating

- [fr§'streiti¤] а обезсърчаващ, разочароващ.

frustration

- [fr§'streishn] n 1. осуетяване, разстройване, рухване (на планове, надежди); 2. чувство на безсилие/неудовлетвореност/безизходност.

frustum

- ['fr§stъm] n (pl -ta [-tъ]; -tums [-tъmz] ) геом.пресечен конус.

frutescent

- [fru'tesъnt] а бот. храстовиден.

frutex

- ['fru:teks] n (pl -tices [-tisi:z]) бот. храст.

fry

- [frai] v 1. пържа (се); to ~ in o.'s own fat/grease разг. пържа се в собственото си масло; 2. ам. sl.пращам/отивам на електрическия стол. [frai] n 1. пържено месо; дреболии; 2. ам. събиране/пикник за ядене на пържена риба/месо и пр.; 3. риба,подходяща за пържене. [frai] n (рl без изменение) дребна риба/животни (особ. жаби и пчели); дребосък; small ~ прен. шег. дребна риба; деца, дечурлига, дребосък; дребни/незначителни неща/хора.

fryer

- ['fraiъ] n 1. тиган/съд за пържене; 2. пиле/риба за пържене.

frying pan

- ['fraii¤paen] n тиган; out of the ~ into the fire от трън, та на глог.

fubsy

- ['f§bzi] а дундест, тантурест.

fuchsia

- ['fju:shъ] n бот. обички (Fuchsia hybrida).

fuck

- [f§k] v вулг. копулирам; ~ about sl. мотая се, шляясе; to ~ off sl. махам се, изпарявам се; особ. imp разкарай се!

fucking

- ['f§ki¤] а вулг. безобразен, гаден; и само за подсилване - без превод.

fuddle

- ['f§dl] v 1. напивам (се); 2. обърквам. ['f§dl] n 1. напиване, пиянство; on the ~ пиян; 2. объркване.

fuddy-duddy

- ['f§di,d§di] I. а разг. старомоден, педантичен; важен, самомнителен; II. п старомоден/педантичен човек; важен самомнителен стар глупак.

fudge

- [f§dj] n 1. глупости, празни приказки; 2. вид бонбони лакта; 3. жур. съобщение, поместено в рубриката "последни новини". [f§dj] v 1. скърпвам, скалъпвам (и с up); 2. ам. служа си с измама; 3. ам. не оправдавам очакванията; 4. ам. избягвам да се ангажирам/занимавам с; шикалкавя. [f§dj] int глупости!

fuel

- [fjuъl] n 1. гориво; топливо; to add ~ to the flames наливам масло в огъня; 2. прен. храна. [fjuъl] v (-ll-) 1. снабдявам (се) с/набавям (си) топливо/гориво; зареждам (мотор) с гориво; 2. ам. прен.поддържам, подхранвам.

fuel oil

- ['fjuъl,оil] n течно гориво.

fug

- [f§g] n разг. l.=frowst 1; 2. прах, боклук. [f§g] v (-gg-) 1. to ~ at home обичам да си стоя в къщи, домосед съм; 2. омирисвам, осмърдявам (стая); правя (вьздуха в стая) задушен.

fugacious

- [fju:'geishъs] а 1. мимолетен, преходен; 2. бот. краткотраен, бързо опадващ (за листа и пр.), бързо, прецъфтяващ.

fuggy

- ['f§gi] а 1. застоял, душен, спарен, вмирисан; 2.склонен към заседнал живот.

fugitive

- ['fju:djitiv] I. a 1. бягащ, избягал; 2. скитащ се,скитнически; 3. бегъл, бърз, краткотраен; преходен; мимолетен, ефимерен; II. п 1. беглец; 2. бежанец.

fugleman

- ['fju:glmъn] n (pl -men) 1. водач; организатор;2. прен. глашатай; изразител на общо мнение.

fugue

- [fju:g] n 1. муз. фуга; 2. мед. импулсивно скитничество, пориомания.

fuguist

- ['fju:gist] n муз. композитор на фуги.

fulcrum

- ['f§lkrъm] n 1. физ., тех. опорна точка (на лост); точка/ос на въртене; 2. прен. средство за постигане на дадена цел; опорна точка.

fulfil

- [ful'fil] v (-ll-) 1. изпълнявам, извършвам; осьществявам, реализирам; оправдавам (надежди); 2.задоволявам; отговарям на (изисквания и пр.), съобразявам се с (условия и пр.); 3. reft изявявам се.

fulfill

- [] ам.= fulfil.

fulfilment

- [ful'filmъnt] n 1. изпълняване, извършване, осъществяване; изпълнение; 2. задоволство; 3. изявяване.

fulgent

- ['f§ldjъnt] а поет. блестящ, сияещ, лъчист.

full

- [ful] а 1. пълен, изпълнен, напълнен (of); цял, цялостен; прен. съвършен, истински; ~ to the brim,~ to overflowing пълен до върха, препълнен; ~ up съвършено пълен, пълен догоре, препълнен; weight/measure точно тегло/мярка; ~ day ден с много ангажименти, претрупан ден; ~ fare цял билет;~ session пленарно заседание; to have o.'s mouth ~пълна ми e устата; in ~ blast/swing в пълен разгар;(at) ~ blast/volume с всичка сила (за звук - при пускане на радио); in ~ vigour в разцвета на силите; 2. обилен, (из)обилен; богат; ~ life пълен/пълноценен/богат живот; 3. разг. сит, нахранен; напоен;to eat till one is ~ (разг. up) ям до насита; 4. погълнат; зает; говоря/мисля самоза новината; to be ~ of o.s. говоря за/занимавам се само със себе си; 5. широк, свободен; набран,плисиран (зa дрехи); 6. пълен, закръглен; едър; надут; 7. издут (за платно); 8. звучен, плътен (за глас),наситен (за цвят), силен, ярък (за светлина); 9. заподсилване цял; a dress ~ three inches below the knee рокля цели три инча под коляното; ~ brother/sister роден брат/сестра; to the ~est of my power доколкото ми e по силите, всичко каквото мога. [ful] adv 1. точно, (на)право; to hit s.o. ~ in the face удрям някого право в лицето; 2. ост. много; напълно; ~ well много добре. [ful] n най-висока степен/размер; прен. връх; in ~ изцяло, напълно; to the ~ в пълен размер, напълно,съвсем; the ~ of the moon пълнолуние; the season is past the ~ сезонът е напреднал. [ful] v 1. стигам до/съм в пълна фаза (за луната); 2.разширявам, набирам (дреха). [ful] v текст. тепам, валям (плат).

full back

- ['fulbaek] n футб. краен защитник.

full board

- [,ful'bо:d] n пълен пансион.

full face

- [,ful'feis] n печ. получерен шрифт. [,ful'feis] adv анфас.

full fashioned

- [,ful'faeshъnd] а по формата на крака/тялото.

full hand

- [,ful'haend] n покер фул.

full house

- [ful'haus] n 1. = full hand; 2. театр. пълен салон; 3. парл. заседание с присьствието на повечето депутати.

full member

- [,ful'membъ] n редовен/пълноправен член.

full professor

- [,fulprъ'fesъ] n редовен професор.

full stop

- [ful'stоp] n точка (препинателен знак).

full time

- [,ful'taim] n 1. пълен работен ден/време; 2. сn. край на футболен мач и пр.

full-blooded

- [,ful'bl§did] a 1. пълнокръвен; жив, жизнен, буен, 2. чистокръвен.

full-blown

- [,ful'bloun] a 1. напълно разцъфнал; прен. напълно оформен/квалифициран; 2. в пълен разцвет (за жена).

full-bodied

- [,ful'bоdid] а 1. (въз)пълен; 2. пълноценен, истински; 3. гъст (за вино, сос).

full-bottomed

- [,ful'bоtъmd] а 1. с голямо/широко дъно (и за панталони); 2. дълъг (за перука).

full-bred

- [,ful'bred] а чистокръвен.

full-cream milk

- [,fulkri:m'milk] n пълномаслено мляко.

full-dress

- [,ful'dres] а гала, параден, официален; прен. по всички правила; ~ debate парл. изключително важни дебати.

full-faced

- [,ful' feist] a 1. пълнолик; 2. обърнат с лице, застанал анфас.

full-fledged

- [,ful'fledjd] a 1. напълно оперeн, с всичките пера (за птица); 2. напълно квалифициран; пълно правен; 3. изчерпателен, обширен.

full-grown

- [,ful'groun] а напълно развит.

full-length

- [,ful'le¤Ґ] a 1. в цял ръст (за портрет и пр.); 2. дългометражен (за филм).

full-mouthed

- [,ful'maud] a 1. с всичките си зъби (за животно); 2. висок, силен, пълен (за глас); пьлнозвучен; със силен лай (за куче).

full-pelt

- [,ful'pelt] adv разг. много бързо, с пълна пара.

full-scale

- [,ful'skeil] а в естествена големина/мащаб (за план, рисунка).

full-size

- [,ful'saiz] а в естествени размери/големина.

full-sized

- [,ful'saizd] а в естествени размери/големина.

full-time

- [fultaim] а 1. редовен, с пълен работен ден (за работа); 2. заангажиращ/заемащ цялото време.

full-timer

- [,ful'taimъ] n редовен работник/служител/студент.

fuller

- [fulъ] n тепавичар.

fuller's earth

- ['fulъz'ъ:Ґ] n хума, инфузорна пръст.

fulling mill

- ['fuli¤mil] n тепавица.

fullness

- ['fulnis] n пълнота, цялост и пр. (вж. full 1); in the ~ of time когато му дойде времето; ~ of the heart истинско чувство; in the ~ of o.'s heart с искрено чувство, със сърце, преливащо от чувства.

fully

- ['fuli] adv (на)пълно, цялостно, съвършено, окончателно; ~ two hours най-малко/цели два часа.

fully-fashioned

- [,fuli'faeshъnd] = full-fashioned.

fulmar

- ['fulmъ] n зоол. буревестник (Fulmarus glacialis).

fulminant

- ['f§lminъnt] = fulminating.

fulminate

- ['f§lmineit] v 1. светвам, блясвам; 2. гърмя, трещя; експлодирам, избухвам, взривявам (се); възпламенявам (се); 3. прен. избухвам, протестирам яростно; to ~ against прен. нахвърлям се срещу, сипя огън и жупел върху. ['f§lmineit] n хим. фулминат.

fulminating

- ['f§lmineiti¤] а 1. трещящ, гърмящ; 2. заплашителен; яростен; 3. мед. скоротечен; остьр.

fulminator

- ['f§lmineitъ] n възпламенител; детонатор.

fulness

- [] fullness.

fulsome

- ['fulsъm] a 1. прекален, неискрен (за ласкателство и пр.); 2. отвратителен, противен.

fulvous

- ['f§lvъs] а жълтеникаво кафяв.

fumble

- [f§mbl] v 1. бърникам; опипвам; пипам непоxватно(at, with); 2. тършувам (after, for); to ~ for words търся си думите; 3. подхващам неумело, правя неумели/неуспешни опити; 4. сп. изпортвам (топка). [f§mbl] n непохватен/несполучлив опит.

fumbler

- [f§mblъ] n непохватен човек.

fumbling

- [f§mbli¤] а пипкав, несръчен, непохватен, смотан.

fume

- [fju:m] n обик. pl 1. дим, пари; изпарение; 2. яд, гняв, озлобление; in a ~ ядосан, разгневен, вбесен; 3. възбуда; in a ~ of anxiety много разтревожен/ обезпокоен. [fju:m] v 1. димя, пуша, образувам пари; изпарявам се; 2. изпълвам с дим; опушвам; ~d oak тьмен/опушен дъб (за мебели); 3. ядосвам се, гневя се (at).

fumeless

- ['fju:mlis] а бездимен; без пaри/изпарения.

fumigant

- ['fju:migъnt] n дезинфекционно средство.

fumigate

- ['fju:migeit] v опушвам; дезинфектирам.

fumigator

- ['fju:migeitъ] n апарат за опушване/дезинфекция.

fumitory

- ['fju:mitъri] n бот. росопас (Fumaria).

fun

- [f§n] n 1. шега, смешка, закачка; for/in ~ на шега; I don't see the ~ of it не виждам какво смешно има в това; figure of ~ смешна фигура, карикатура; to make ~ of, to poke ~ at подигравам/присмивам се на; 2. забава, забавление, развлечение, приятно прекарано време; he's great ~ много е забавен; to have ~ забавлявам се, веселя се, прекарвам приятно; 3. прен. гюрюлтия.

fun-fair

- [f§nfЁъ] n луна-парк.

function

- ['f§nkshn] n 1. функция, служба; назначение, предназначение; работа, длъжност; 2. церемония; тържество; събрание; society ~ прием; 3. мат. функция, зависима променлива величина. ['f§nkshn] v 1. функционирам, действувам, работя; 2. изпълнявам функцията/службата на, служа за (as).

functional

- ['f§¤kshnъl] a 1. функционален; 2. служебен.

functionary

- ['f§¤kshnъri] n 1. функционер, деятел, деец; 2. служебно/длъжностно лице, служител, чиновник.

fund

- [f§nd] n 1. запас; 2. фонд; 3. капитал; рl разполагаеми средства, кредити; разг. пари; to be in ~s разг. разполагам с пари, паралия съм; 4. рl държавни лихвоносни ценни книжа, държавни облигации (и public ~s); to have 5,000 in the ~s имам пет хиляди в държавни облигации. [f§nd] v фин. 1. консолидирам (дьржавни заеми) в общ заем (с издаване на облигации); 2. влагам (пари) в ценни книжа; 3. финансирам.

fundable

- ['f§ndъbl] а фин. който може да бъде консолидиран (за дьлг и пр.).

fundamental

- [,f§ndъ'mentl] а основен; прен. съществен. [,f§ndъ'mentl] n 1. основа, основно правило/принцип, начало; 2. муз. основен тон.

fundamentalism

- [,f§ndъ'mentъlizm] n 1. строго придържане към основните принципи; 2. рел. пълна вяра във всичко, писано в Библията.

fundamentally

- [,f§ndъ'mentъli] adv в основата си, поначало/принцип.

funeral

- ['fju:nъrъl] n 1. погребение; погребална служба; 2. погребално шествие; that's his ~! разг. той да си му бере грижата! it is not my ~ това не ме интересува/засяга. ['fju:nъrъl] а погребален; ~ urn урна с праха (след кремация); ~ pile/pyre ист. клада зa изгаряне на мъртвец; ~ home/parlour ам. погребално бюро.

funerary

- ['fju:nъrъri] а погребален.

funereal

- [fju:'niъriъl] a 1. погребален; 2. прен. траурен, гробовен; мрачен.

fungi

- [] вж. fungus.

fungiform

- ['f§¤djifо:m] а гьбовиден.

fungous

- ['f§¤gъs] a 1. бот. гъбен; 2. като гьби(чки); гъбовиден

fungus

- ['f§¤gъs] n (pl -gi [-gai]; -guses [-gъsiz]) 1. бот. гъба; гъбичка, плесен; 2. гъбест израстък/нарастък; 3. прен. нещо, което се разраства бързо; 4. sl. брада.

funicular

- [fju:'nikjulъ] I. а въжен; II. a фуникулер, въжена линия (и ~ railway).

funk

- [f§¤k] n разг. 1. страх; паника; in a (blue) ~ изплашен, паникьосан; 2. страхливец, (страхо)пъзльо. [f§¤k] v разг. 1. страхувам се, бягам/кръшкам от; 2. боя се, паникьосвам се.

funk-hole

- ['f§¤khoul] n sl. воен. 1. скривалище, закритие; 2. служба, която отървава от военна повинност.

funky

- ['f§¤ki] а разг. страхлив, плашлив, пъзлив; наплашен. ['f§¤ki] а ам. разг. 1. смрадлив; 2. прост, непосредствен; 3. подобен на блуз.

funnel

- ['f§nl] n 1. фуния; 2. комин, димоходна тръба (на локомотив, пароход и пр.).

funnily

- [f§nili] adv 1. смешно; 2. странно, чудно; ~ enough разг. колкото и чудно/странно да е.

funny

- ['f§ni] a 1. смешен, забавен; 2. странен, особен, чуден; to feel ~ нещо не ми е добре; ~ business 1) шеги, закачки; 2) нечиста/сьмнителна работа. ['f§ni] n хумористичен отдел на вестник и пр.

funny-bone

- ['f§niboun] n 1. анат. чувствително място на лакътя; 2. ам. чувство за хумор.

funnyman

- ['f§nimaen] n 1. духовит човек, шегаджия; шегобиец, смешник; 2. клоун.

fur

- [fъ:] n 1. кожа (с козината); 2. вълна, козина; 3. сьбир. животни с козина/вълна; ~ and feather дивеч за ловуване; 4. кожена дреха/палто/подплата; 5. обложеност, "бяло" (на езика); 6. тех. котлен камък; накип (на винени бьчви и пр.), to make the ~ fly 1) карам се/бия се, та хвърчи перушина; 2) създавам раздори. [fъ:] v (-rr-) 1. гарнирам/подплатявам с кожа; 2. тех. правя/образувам котлен камък/накип (и с uр); 3. ставам обложен/бял (за език); 4. стр. обшивам (стена) с летви (преди измазване).

fur seal

- ['fъ:si:l] n зоол. морска котка (видове тюлени) (Callorhinus и Arctocephalus).

fur-farming

- ['fъ:,fa:mi¤] n отглеждане на животни за кожата им.

furbelow

- ['fъ:bilou] n l. волан, набор; 2. рl разг. финтифлюшки.

furbish

- ['fъ:bish] v 1. търкам, лъскам, излъсквам, полирам; 2. възстановявам, ремонтирам; подновявам (и с up); разкрасявам.

furcate

- ['fъ:keit] а раздвоен, чаталест. ['fъ:keit] v раздвоявам (се), разклонявам (се).

furious

- ['fjuъriъs] а 1. яростен, бесен, разярен, вбесен, разгневен; 2. бърз, буен, необуздан (за растеж); 3. страхотен, ужасен.

furl

- [fъ:l] v свивам (знаме, платно, крило и пр.); събирам (се); навивам (се).

furlong

- ['fъ:lо¤] n мярка за дължина (около 200 м).

furlough

- ['fъ:lou] n отпуск (обик. воен); on ~ в отпуск. ['fъ:lou] v давам отпуск на; пускам в отпуск.

furmenty

- ['fъ:mъnti] = frumenty.

furmety

- ['fъ:mъti] = frumenty.

furnace

- ['fъ:nis] n пещ (u прен.); фурна.

furnish

- ['fъ:nish] v 1. снабдявам, доставям; давам; to ~ proof представям доказателства; 2. мебелирам; обзавеждам; съоръжавам.

furnishing

- ['fъ:nishi¤] n 1. обзавеждане; мебелиране; 2. pl мебелировка, мебели; покъщнина, принадлежности.

furniture

- ['fъ:nitshъ] n 1. мебел(и), мебелировка, покъщнина; piece of ~ мебел; 2. инвентар; принадлежности (брaви на врати и пр.); прибори; съоръжения, екипировка; 3. печ. гарнитура; щеги; сляп материал; mental ~, ~ of o.'s mind умствен багаж.

furore

- [fjuъ'rо:ri] n фурор.

furrier

- ['f§riъ] n кожар, кожухар.

furriery

- ['f§riъri] n 1. кожарство, кожухарство; 2. кожи.

furrow

- ['f§rou] n 1. бразда; 2. улей, вдлъбнатина; 3. дълбока бръчка, бразда (на лице, чело); 4. орна земя. ['f§rou] v 1. правя бразди, набраздявам; ора; 2. поря (море и пр.); 3. набръчквам (се), сбръчквам (се).

furry

- ['f§ri] а 1. кожен, с кожа; вълнест, с вълна/козина; 2. покрит с кожа/козина/вълна; 3. хрипкав, хриплив, дрезгав.

further

- [fъ:ъ] adv 1. по-нататък, по-далеч; ~ back по-назад; още по-отдавна/по-преди; to go ~ and fare worse попадам от трън, та на глог; to wish s.o. ~ пращам някого по дяволите; 2. допълнително, още, в допълнение, освен това, независимо от това, също така, после; until you hear ~ до второ нареждане; I'll see you ~ first върви по дяволите, дума да не става, отказвам категорично. [fъ:ъ] а 1. по-нататъшен, по-далечен; ~ education специално образование за лица над училищна възраст; until ~ notice до второ нареждане; 2. допълнителен, добавъчен; have you anything ~ to say? има те ли да добавите нещо? to make no ~ objections/ remarks нямам никакви други възражения/забележки; without ~ delay без да се отлага повече, без по-нататъшно отлагане, веднага, незабавно. [fъ:ъ] v придвижвам; подпомагам, подкрепям, съдействувам на; способствувам за; to ~ his ends, he... за да улесни постигането на целите си, той...

furtherance

- ['fъ:ъrъns] n придвижване напред; подпомагане, подкрепа, съдействие.

furtherer

- ['fъ:ъrъ] n поддръжник, насърчител, радетел.

furthermore

- ['fъъmо:] adv освен това, при това, нещо повече.

furthermost

- ['fъ:ъmoust] а най-далечен/отдалечен; най-преден.

furthest

- ['fъ:ist] = farthest.

furtive

- ['fъ:tiv] a 1. скрит, потаен, таен, прикрит; to cast a ~ glance поглеждам крадешком; 2. лукав; 3. откраднат; 4. крадлив.

furtively

- ['fъ:tivli] adv 1. скрито, тайно, крадешком; 2. плахо.

furuncle

- ['fjuъr§¤kl] n мед. цирей, фурункул.

fury

- ['fjuъri] n 1. ярост, бяс; лудост; настървeниe; in a ~ побеснял, разярен; 2. F. мит. Фурия; 3. прен. зла/свирепа жена.

furze

- [fъ:z] n бот. прещип (Ulex europaeus).

fuse

- [fju:z] v 1. топя (се), разтопявам (се), разтапям (се), стопявам (се) (за метал); изгарям (за ел. уред); 2. смесвам (се); сливам (се), съединявам (се), сраствам се; 3. ик., пол. сливам/обединявам се (за тьрговски дружества, банки, партии). [fju:z] n ел. бушон, предпазител. [fju:z] n тех. фитил (за вьзпламеняване); запалка (на снаряд); възпламенител, детонатор. [fju:z] v поставям запалка (на снаряд).

fusee

- [fju:'zi:] n 1. кибритена клечка, незагасваща от вятъра; 2. жп. червена светлина; 3. тех. конусовиден скрипец; 4. фитил (за вьзпламеняване), детонатор.

fuselage

- ['fju:zъlidj] n ав. фюзелаж, корпус.

fusible

- ['fju:zъbl] а разтопим.

fusiform

- ['fju:zifо:m] а вретеновиден.

fusile

- ['fju:sail] а разтопен, течен.

fusilier

- [,fju:zi'liъ] n 1. ист. мускетар; 2. pl имена няколко английски полка.

fusillade

- [,fju:zi'leid] n воен. 1. залп (и прен.), стрелба; 2. разстрел (сьс залп). [,fju:zi'leid] v 1. изпращам залп; 2. разстрелвам (сьс залп).

fusion

- ['fju:jn] n 1. стопяване, разтопяване, топене; 2. прен. сливане, съединяване, претопяване; преливане; 3. разтопена маса; сплав; смес; 4. пол. коалиция; 5. ядр. сливане; синтез; ~ bomb термоядрена/водородна бомба.

fuss

- [f§s] n 1. суетене, щуране, шетня; шум, врява; бъркотия; нервничене; to make a ~ about протестирам срещу, вдигам голям шум за, правя голям въпрос от; to make a great ~ of прекалявам с грижите си за; to get into a ~ обърквам се, шашардисвам се; нервирам се; 2. дребна кавга. [f§s] v 1. тревожа (се), безпокоя (се), суетя се; сърдя (се), оплаквам се, карам се; дразня (се); 2. прекалявам с грижите си, отрупвам с внимание (over, around); отделям много внимание (за фризура, тоалети и пр.) (with).

fuss-pot

- ['f§spоt] n суетлив/придирчив човек; човек, който вечно се тревожи за дреболии.

fussbudget

- ['f§s,b§djit] разг. = fuss-pot.

fussiness

- ['f§sinis] n 1. суетливоет; нервност; дребнавост, придирчивост; 2. прен. претрупаност.

fussy

- ['f§si] а 1. суетлив; нервен; дребнав, придирчив; 2. претрупан, натруфен (за дреха);предвзет,маниерен, претрупан (за стил и пр.)

fustian

- ['f§stiъn] n 1. текст. памучно кадифе, дефтин; 2. надутост, бомбастичност (на стил и пр.), гръмка фраза.

fustigate

- ['f§stigeit] v шег. налагам с пръчка.

fusty

- ['f§sti] а 1. спарен, мухлясал; застоял, задушен; 2. прен. старомоден, остарял, "мухлясал".

futharc

- ['fu:a:k] n руническа азбука.

futhorc

- ['fu:о:k] n руническа азбука.

futile

- ['fju:tail] a 1. безполезен, напразен, безплоден, безсмислен, безуспешен; 2. дребен, маловажен; несериозен, повърхностен, лекомислен.

futilitarian

- [,fju:tili'tЁъriъn] n човек, който счита всички човешки усилия/стремежи за безсмислени; песимист.

futility

- [fju:'tiliti] n 1. безполезност, безуспешност, безсилие; 2. несериозност, безсмисленост, безсмислица; лекомислие, повърхностност.

future

- ['fju:tshъ] а бъдещ (и грам.), at some ~ day някой ден. ['fju:tshъ] n 1. бъдеше; for the ~, in (the) ~ занапред, за в бъдеще, отсега нататък; 2. бъдеще, перспектива, изгледи; 3. грам. бъдеще време (и ~ tense); 4. pl тьрг. срочна сделка, договор за бъдеща доставка; стока за бъдеща доставка; the ~ (life/state) рел. задгробният живот.

futureless

- ['fju:tshъlis] а безперспективен.

futurism

- ['fju:tshъrizm] n изк. футуризъм.

futurist

- ['fju:tshъrist] n изк. футурист.

futurity

- [fju:'tjuъriti] n 1. грам. бъдеще, бъдещност; 2. pl бъдещи събития, бъднини; 3. рел. задгробният живот.

fuze

- [] fuse.

fuzee

- [] fusee.

fuzz

- [f§z] n 1. мъх; влакънца; 2. коса като пух/мъх. [f§z] n sl. полицай; полиция.

fuzzy

- ['f§zi] a 1. мъхнат, мъхест (за плат); разнищен (за коприна); 2. бухнал, ситно къдрав (за коса); 3. изк. неясен, мъгляв (и фот.).

fylfot

- ['filfоt] n свастика, пречупен кръст.

g

- [dji:] n 1. буквата G; 2. муз. сол; 3. ам. sl. хиляда долара.

g-man

- ['dji:maen] n (pl -men) ам. разг. агент на тайната полиция.

g-string

- ['dji:stri¤] n 1. муз. струна сол; 2. слип (на балетист); много къси бикини, носени от танцьорка при стриптийз.

g-suitl

- ['dji:sju:t] n облекло на космонавт.

gab

- [gaeb] n 1. разг. дърдорене, бърборене; дрънкане; to have the gift of the ~ имам дар слово, "чене"; stop your ~! sl.млъкни! [gaeb] v (-bb-) разг. бърборя, дърдоря; дрънкам.

gabardine

- [] gaberdine.

gabble

- ['gaebl] v 1. ломотя, бърборя; дърдоря; бръщолевя; to ~ out/through изломотвам, избърборвам (нещо); 2. крякам (за гьска, като гьска). ['gaebl] n 1. ломотене, бърборене; дърдорене; 2. крякане (на гьска и пр.)

gabbler

- ['gaeblъ] n дърдорко, бъбрица.

gaberdine

- ['gaebъdi:n] n 1. текст. габардин; 2. ист. широка дълга дреха.

gabfest

- ['gaebfest] n sl. 1. говорилня; 2. безкрайни разговори, чесане на езиците.

gable

- ['geibl] n 1. арх. фронтон, триъгълно поле/чело на двукрилен покрив; 2. арх. стена с фронтон; 3. тех. подпорка. ['geibl] v apx. строя (кьща) с/правя фронтон.

gable window

- [,geibl'windou] n прозорец във фронтон.

gabled

- ['geibld] а арх. 1. остър (за покрив); 2. с фронтон (за кьща).

gad

- [gaed] int: by ~! ей богу! [gaed] v (-dd-) 1. миткам, скитам, развявам се; търся развлечения (about); 2. пълзя (за растение). [gaed] n: (up)on the ~ в движение.

gadabout

- ['gaedъbaut] n скитало, миткало, безделник.

gadfly

- ['gaedflai] n 1. зоол. щръклица (сем. Tabanidae); 2. прен. досадник, "шило".

gadget

- ['gaedjit] n 1. разг. приспособление; кухненски и пр. уред; 2. ирон. заврънгачка, джунджурия.

gadoid

- ['gaedоid] зоол. I. а от рода на треските; II. п треска (Gadus).

gael

- [geil] n келт.

gaelic

- ['geilik] I. а келтски; ll. n келтски (език) (в Шотландия и Ирландия).

gaff

- [gaef] n 1. рибарска кука (за изваждане на уловена риба); 2. харпун; 3. мор. гафел; 4. тех. рl котки (за качване по телеграфен стьлб); 5. ам. измама; подвеждане; номер; 6. постоянни подигравки/критики; грубост(и); 7. gaffe; to blow the ~ sl. издавам тайна; to stand the ~ sl. 1) деяня, издържам на трудности; 2) спокойно понасям наказание/подигравки. [gaef] v 1. удрям с харпун, изваждам с кука (риба); 2. ам. измамвам, погаждам номер на; прен. оскубвам; 3. ам. подправям, нагласям (с цел да измамя). [gaef] n sl. евтин театър, вариете.

gaffe

- [gaef] n гаф.

gaffer

- ['gaefъ] n 1. дядка, старче; 2. бригадир, надзирател; разг. чорбаджия; работодател; 3. ам. кино, телев. осветител.

gag

- [gaeg] n l. кърпа и пр. (за запушване на устата); 2. мед. усторазширител; 3. ам. sl. измама, заблуда; 4. парл. прекратяване на дебатите; прен. запушване на устата; 5. театр. импровизация на актьор; остроумна реплика, остроумие, шега. [gaeg] v (-gg-) 1. запушвам устата на (и прен. ); 2. театр. импровизирам; шегувам се, остроумнича; разнообразявам (представление) с остроумия и пр.; 3. мамя, лъжа; 4. ам. предизвиквам гадене; гади ми се; 5. ам. не мога да понасям; дърпам се.

gaga

- ['gaegъ] a sl. изкуфял; to go ~ изкуфявам, вдетинявам се.

gage

- [geidj] n 1. залог, гаранция, депозит; to give/lay s.th. at ~ давам нещо като гаранция; 2. прен. хвърляне на ръкавица, предизвикателство. [geidj] v давам като гаранция/залог. [geidj] ам. gauge.

gaggle

- ['gaegl] n 1. ято (гьски); 2. крякане (на гьска); 3. шег. (група) шумни/приказливи жени; шумна компания/група. ['gaegl] v крякам (за гьска).

gaiety

- ['geiъti] n 1. веселост; веселба, веселие; 2. празничен вид; пъстрота (на облекло); издокараност; 3. рl развлечения.

gaily

- ['geili] adv 1. весело; радостно; 2. ярко, пъстро; празнично.

gain

- [gein] v 1. печеля, спечелвам (с труд); 2. спечелвам, печеля (награда, победа, приятели и пр.); to ~ the car of спечелвам благоволението на; 3. получавам, придобивам; 4. подобрявам се; напредвам, прогресирам; to ~ (in) weight/flesh напълнявам, оправям се; to ~ (in) strength засилвам се; to ~ in popularity ставам по-популярен/известен; 5. извличам полза, имам изгода; 6. достигам, добирам се до; 7. вървя напред, избързвам (за часовник); gain on/upon 1) настигам, догонвам; задминавам; 2) завземам част от сушата (за море); gain over привличам на своя страна, спечелвам. [gein] n 1. печалба; 2. изгода; 3. рl доходи, приходи; 4. увеличение; напредък, подобрение, прогресиране; a ~ to knowledge научен принос.

gainful

- ['geinful] а 1. доходен, изгоден, рентабилен; 2. жаден за печалби.

gainings

- ['geini¤z] n рl доходи, приходи; печалби.

gainsay

- [gein'sei] v (gainsaid [gein' sed]) книж. отричам; оспорвам; противореча.

gainst

- [geinst] noem. against. [geinst] noem. against.

gait

- [geit] n походка, вървеж; ход (на кон).

gaiters

- ['geitъz] n рl 1. гамаши; гети, гетри; 2. ам. обувки с ластик от двете страни; шушони с горнище от плат.

gal

- [gael] n разг. момиче.

gala

- ['ga:lъ] n 1. празненство, тържество; 2. attr празничен, гала; ~ night театр. гала-представление.

galactic

- [gъ'laektik] а астр. галактичен.

galantine

- ['gaelъnti:n] n желирано месо, пача.

galaxy

- ['gaelъksi] n 1. астр. галактика; the G. Млечният път; 2. прен. плеада.

gale

- [geil] n l. вихър, силен вятър, хала; мор. буря; 2. поет. зефир, ветрец; 3. изблик (на смях и пр.). [geil] n бот. блатиста мирта (Myrica gale).

galingale

- ['gaeli¤geil] n бот. 1. ginger l; 2. кисела трева (Cyperus longus).

gall

- [gо:l] n 1. жлъч (течността); 2. жлъчка, жлъчен мехур; 3. прен. жлъч, злоба; to vent o.'s ~ on изливам злобата си върху; to dip o.'s pen in ~ пиша жлъчно; 4. разг. нахалство, наглост, безочливост; 5. нещо крайно неприятно, огорчение, горчив хап (и ~ and wormwood). [gо:l] n 1. протъркано/ожулено място; набито място, пришка (на кон); 2. прен. раздразнение, горчилка, огорчение; злост. [gо:l] v 1. протривам, ожулвам; 2. дразня, предизвиквам; безпокоя, тревожа; унижавам, оскърбявам, огорчавам. [gо:l] n бот. шикалка (и gall-nut).

gall-bladder

- ['gо:l,blaedъ] n анат. жлъчен мехур.

gall-duct

- ['gо:l,dлkt] n анат. жлъчен канал.

gall-nut

- ['gо:lnлt] gall.

gall-pipe

- ['gо:lpaip] gall-duct.

gall-stone

- ['gо:lstoun] n мед. камък в жлъчния мехур.

gallant

- ['gaelъnt] a 1. храбър, смел, доблестен, неустрашим; 2. внушителен, красив; представителен; ~ display внушителна/красивагледка; 3. галантен, кавалерски; 4. любовен. ['gaelъnt] n 1. конте; 2. галантен кавалер; ухажор, поклонник; любовник. ['gaelъnt] v и [gъ'laent] 1. флиртувам, ухажвам; 2.придружавам, съпровождам (дама).

gallantry

- ['gaelъntri] n 1. храброст, смелост; 2. галантност, учтивост; комплимент; 3. ухажване, флирт; любовна история.

galleon

- ['gaeliъn] n ист. испански кораб, галеон.

gallery

- ['gaelъri] n 1. галерия (в помещение и с колони); колонада; 2. балкон (в сграда и вьншен); ам. веранда; 3. театр. галерия; публиката от галерията; to play to the ~ играя според вкуса на галерията; търся евтини ефекти/слава/популярност; 4. публиката на състезания по голф/тенис; 5. коридор, проход, пасаж; 6. закрито стрелбище; 7. мин. галерия; 8. художествена галерия.

galley

- ['gaeli] n 1. ист. галера; the ~s прен. каторжна работа; 2. вид тясна бързоходна лодка; 3. малък едномачтов кораб; 4. мор. камбуз; ав. ам. кухня на самолет; 5. печ. компас; шпалта.

galley-dave

- ['gaelisleiv] n 1. каторжник; 2. прен. роб.

galley-proof

- ['gaelipru:f] n печ. (коректура на) шпалта.

gallic

- ['gaelik] а 1. галски; 2. френски.

gallicism

- ['gaelisizm] n галицизъм.

gallicize

- ['galisaiz] v пофренчвам.

gallimaufry

- [,gaeli'mо:fri] n смесица; галиматия, бъркотия.

gallinaceous

- [,gaeli'nei¦ъs] а зоол. кокоши.

galling

- ['gо:li¤] a 1. много раздразнителен; 2. оскърбителен, унизителен.

gallivant

- [,gaeli'vaent] v 1. флиртувам; 2. скитосвам, миткам; шляя се.

gallon

- ['gaelъn] n галон, мярка за точности (англ. 4,54 л, и imperial ~, ам. 3.78 л).

galloon

- [gъ'lu:n] n галон, ширит.

gallop

- ['gaelъp] n галоп (и прен.); езда в галоп; at a ~, at full ~ в галоп; с най-голяма бързина; с всички сили; to go for a ~ яздя, отивам на езда. ['gaelъp] v 1. галопирам; препускам с всички сили; препускам (кон) в галоп; 2. говоря/прочитам бързо (over, through); 3. развивам се бързо (за болест, и прен.); ~ing consumption скоротечна туберкулоза; 4. to ~ away избягвам, напускам бързо.

gallopade

- [,gaelъ'peid] n бърз игрив танц (и музиката за този танц). [,gaelъ'peid] v движа се бързо/живо.

galloway

- ['gaelъwei] n шотл. порода дребни яки коне; порода як добитък.

gallows

- ['gaelouz] n pl обик. с гл. в sing бесилка, бесило; to cheat the ~ отървавам въжето; 2. стр. скеле; 3. сп. паралелка, успоредка.

gallows-bird

- ['gaelouzbъ:d] n разг. обесник.

gallows-tree

- [' gaelouz'tri:] n бесилка, бесило.

gallup poll

- ['gaelъp,poul] n анкета за общественото мнение (провеждана от института Гальп).

galluses

- ['gaelъsiz] n pl ам. разг. презрамки; тиранти.

galoche

- [] galosh.

galoot

- [gъ'lu:t] n sl 1. моряк; 2. войник; 3. непохватен/глупав човек; ам. особняк.

galop

- ['gaelъp] n бърз танц, галоп. ['gaelъp] v играя бърз танц (галоп).

galore

- [gъ'lо:] adv разг. в изобилие; whiskey ~ уиски колкото щеш/в неограничени количества.

galosh

- [gъ'lо:¦] n галош.

galumph

- [ga'lлmf] v разг. подскачам от радост.

galvanic

- [gael'vaenik] a 1. ел. галваничен; 2. прен. конвулсивен; неестествен; ~ grin озъбване; ~ smile измъчена усмивка.

galvanism

- ['gaelvъnizъm] n 1. хим., физ. галванизъм; 2. тех., мед. галванизация.

galvanize

- ['gaelvъnaiz] v 1. галванизирам(и мед.); поцинковам; 2. прен. съживявам; подбуждам, стимулирам; to ~ s.o. into doing s.th. стимулирам някого да направи нещо.

galvanizer

- ['gaelvъnaizъ] n галванизатор.

gam

- [gaem] n 1. стадо китове; 2. ам. среща/гостуване в морето (на китоловни кораби и пр.). [gaem] v (-mm-) 1. събираме се на стадо (за китове); 2. устройваме си срещи, разменяме си визити (и в морето - за екипажа).

gambade

- [gaem'beid] n 1. скок (на кон); 2. неочаквано движение; лудория; 3. гамаш.

gambado

- [gaem'beidou] n 1. скок (на кон); 2. неочаквано движение; лудория; 3. гамаш.

gambit

- ['gaembit] n 1. шахм. гамбит; 2. прен. маневра.

gamble

- ['gaembl] v 1. играя комар; to ~ away at cards проигравам на карти; 2. рискувам (големи суми); спекулирам (и на борсата). ['gaembl] n 1. хазартна игра; комар: 2. рисковано предприятие, риск; спекулация; въпрос на късмет; to take a ~ with s.th. рискувам/поемам риск с нещо.

gambler

- ['gaemblъ] n комарджия.

gambling

- ['gaembli¤] n комар, хазарт.

gambol

- ['gaembl] n подскок, подскачане (на деца, агьнца). ['gaembl] (-ll-) подскачам, скачам весело, рипам.

game

- [geim] n 1. игра; сп. мач; pl състезания, игри; a ~ of football футболен мач/игра; to play a good/poor ~ at cards добър/лош играч съм на карти; to be on/off o.'s ~ играя добре/лошо, съм/не съм във форма; two can play at that ~ разг. ще видим кой ще надвие, ще ти го върна тъпкано; 2. сп. гейм,отделна игра (при тенис); манш (при бридж); 3. сп. резултат (при тенис); спечелена игра; ~ all, ~ and ~ по една игра, спечелена от двете страни; 4. шега, закачка; to make ~ of вземам на подбив, присмивам се на; 5. хитрост; примка, уловка; none of your little ~s! да ги нямаме такива! такива номера не ми минават! 6. план, проект; замисъл; тактика; to play a deep ~ имам тайни замисли/планове; to play a winning/losing ~ върви ми, ще успея/не ми върви, ще се проваля; so that's your little ~ разкрих ти играта/тайните намерения; the ~ is uр всичко e свършено/пропаднало; his ~ is up свършено e с него; 7. ам. занимание, дейност; the newspaper ~ журналистика; вестникарство; the ~ of politics политическа дейност; 8. sl. the ~ крадене; проституция; 9. дивеч; fair ~ разрешен лов; прен. прицел за всички; the ~ is not worth the candle не си струва труда; to play s.o.'s ~ действувам в интерес на някого, наливам вода във воденицата му. [geim] а 1. смел, бояк; to die ~ умирам като герой/ геройски; 2. готов, съгласен (for); 3. ловен, ловджийски, за лов. [geim] v играя комар; to ~ away проигравам на комар. [geim] а разг. сакат, куц.

game preserve

- ['geimpri,zъ:v] n ловен резерват.

game-cock

- ['geimkоk] n петел за борба.

game-warden

- ['geim,wо:dъn] gamekeeper.

gamekeeper

- ['geim,ki:pъ] n пазач на дивеч.

gamely

- ['geimli] adv енергично; бойко, смело, дръзко.

gameness

- ['geimnis] n смелост, бойкост.

games-master

- ['geimz,ma:stъ] n учител по физкултура.

games-mistress

- ['geimz,mistris] ж. р. от games-master.

gamesmanship

- ['geimzmъn¦ip] n разг., шег. спечелване на състезание чрез психическо въздействие, без нарушение на правилата.

gamesome

- ['geimsъm] а игрив, подвижен; весел.

gamester

- ['geimstъ] n ам. 1. комарджия; 2. играч.

gamey

- [] gamy.

gamin

- [ga:'maen] n гамен.

gaming

- ['geimi¤] n комарджийство, хазарт.

gaming-house

- ['geimi¤haus] n игрален дом, казино.

gamma

- ['gaemъ] n гръцката буква гама.

gammer

- ['gaemъ] n ост. баба, старица.

gammon

- ['gaemъn] n шунка, жамбон; пушен/консервиран бут. ['gaemъn] v опушвам/консервирам месо. ['gaemъn] n разг. 1. врели-некипели, глупости; 2. баламосване. ['gaemъn] v разг. 1. плещя, дрънкам глупости; 2. будалкам, баламосвам. ['gaemъn] n табла марс. ['gaemъn] v табла правя марс.

gamp

- [gaemp] n разг. (голям) чадър.

gamut

- ['gaemъt] n 1. муз. гама; 2. диапазон, регистър (на глас); 3. прен. диапазон.

gamy

- ['geimi] а 1. с миризма на дивеч; (леко) вмирисан (за месо); 2. ам. прен. пикантен, солен; 3. ам. покварен, непочтен; 4. смел, бояк.

gander

- ['gaendъ] n 1. гъсок; 2. прен. гъсок, глупак. ['gaendъ] n sl. поглед; to take ~s хвърлям погледи.

gang

- [gae¤] n 1. група, бригада (от работници); 2. банда, шайка; 3. комплект (инструменти). [gae¤] v 1. образувам шайка, съюзявам се (и с up, together); струпвам се; 2. съюзявам се против, нападам (c up, on, against).

gang saw

- ['gae¤sо:] n гатер.

ganger

- ['gae¤ъ] n бригадир (на работници).

gangling

- ['gae¤gli¤] а дългурест, длъгнест, като разглобен.

ganglion

- ['gae¤gliъn] n (pl -lia [-liъ]) 1. анат. ганглий, нервен възел; 2. мед. туморче (на сухожилие); 3. прен. център на дейност, интерес и пр.

gangplank

- ['gae¤plae¤k] n мор. подвижно мостче.

gangplow

- ['gae¤plau] n ам. многореден плуг.

gangrene

- ['gae¤gri:n] n мед. гангрена; прен. поквара. ['gae¤gri:n] v мед. причинявам гангрена; гангренясвам.

gangrenous

- ['gae¤grinъs] а мед. гангренозен, гангренясал.

gangster

- ['gae¤stъ] n гангстер.

gangue

- [gae¤] n минер. 1. рудна/жилна скалa; 2. скален примес в руда.

gangway

- ['gae¤wei] n 1. подвижно мостче; отвор в борта за мостче; 2. пътека в театър/зала/ресторант; напречна пътека, която разделя на две Камарата на общините; members above/below the ~ членове на парламента, тясно/малко свързани с официалната политика на партията си; 3. мин. галерия, щрек; 4. стр. временна подвижна дъсчена пътека/мостче към строеж. ['gae¤wei] int дайте път! писта!

gannet

- ['gaenit] n 1. зоол. морска птица от сем. Sulidae; 2. sl. лакомник.

ganoid

- ['gaenоid] I. а зоол. ганоиден; II. п ганоидна риба.

gantlet

- ['gaentlъt] gauntlet.

gantlope

- ['gaentloup] gauntlet.

gantry

- ['gaentri] n 1. рамка, портал на подeмен кран; 2. жп. сигнален мостик; 3. подставка за бъчва; 4. подвижно съоръжение за подготовка преди изстрелването на ракета.

gaol

- [djeil] n затвор, тьмница. [djeil] v слагам в затвор, затварям.

gaolbird

- ['djeilbъ:d] n затворник, особ. рецидивист; престъпен тип.

gaoler

- ['djeilъ] n тьмничар.

gaolor

- ['djeilъ] n тьмничар.

gap

- [gaep] n 1. пролука, зев, дупка, празно място/пространство; 2. пролом, дефиле, клисура, дерe; 3. празнина, празнота; пропуск; пауза; 4. прен. бездна, пропаст; различие; generation ~ неразбирателство/различия между младото и старото поколение; 5. aм. несьответствие; credibility ~ явно различие между официални изявления и факти. [gaep] v (-рр-) правя дупка (в, на).

gap-toothed

- ['gaeptu:d] а с раздалечени/редки зъби.

gape

- [geip] v 1. зея, зяпам, зина; 2. прозявам се; 3. гледам, зяпам (at). [geip] n 1. прозявка; the ~s последователни прозевки; 2. изумен поглед; 3. отвор на уста/човка.

gaper

- ['geipъ] n 1. заплес, зяплю; 2. зоол. вид мида от сем. Myidae.

garage

- ['gaera:j] n гараж. ['gaera:j] v гарирам.

garb

- [ga:b] n книж. облекло, одеяние, носия; in the ~ of облечен като. [ga:b] v обик. pass, refl обличам.

garbage

- ['ga:bidj] n 1. отпадъци; смет, боклук; 2. лошо четиво/книга, "боклук".

garble

- ['ga:bl] v тенденциозно подбирам; представям неточно; изопачавам, извращавам; фалшифицирам (сметка).

garden

- ['ga:dn] n 1. градина; 2. pl парк; специална градина (напр. зоологическа, ботаническа); 3. attr градински; € everything in the ~ is lovely разг. всичко e наред; to lead s.o. up the ~ увличам/заблуждавам/баламосвам някого. ['ga:dn] v 1. обработвам градина; работя в градина; 2. превръщам в градина; планирам градина; озеленявам.

garden city

- ['ga:dn'siti] n град градина.

garden party

- ['ga:dn,pa:ti] n прием в градина.

garden produce

- ['gaidn,prodju:s] n плодове; зеленчуци; цветя.

garden-frame

- ['ga:dnfreim] n малък парник; парникова леха.

garden-suburb

- ['ga:dn,sлbъ:b] n озеленено предградие.

gardened

- ['ga:dъnd] а 1. обработван (за градина); 2. с градина (за кьща и пр.).

gardener

- ['ga:dnъ] n градинар.

gardening

- ['ga:dni¤] n градинарство.

gargantuan

- [ga:'gaentjuъn] а огромен (за anemum, обед и пр.).

gargle

- ['ga:gl] v правя (си) гаргара. ['ga:gl] n гаргара.

gargoyle

- ['ga:gоil] n арх. водоливник с фантастични фигури (в готиката).

garish

- ['gЁъri¦] а 1. крещящ, ярък (и прен.); 2. блестящ, ослепителен.

garland

- ['ga:lъnd] n 1. гирлянда; венец; 2. прен. награда; лавров венец; 3. антология. ['ga:lъnd] v увенчавам/украсявам с гирлянди/венци.

garlic

- ['ga:lik] n 1. чесън, чеснов лук; 2. главичка чесън (u bulb of ~).

garlicky

- ['ga:liki] а чеснов; с миризма на чесън.

garment

- ['ga:mъnt] n дреха; одежда; pl облекло. ['ga:mъnt] v обик. рр обличам.

garner

- ['ga:nъ] n поет. 1. хамбар; житница; 2. прен. хранилище, склад; 3. антология. ['ga:nъ] v събирам, пазя; натрупвам (и с in, up) (и прен.).

garnet

- ['ga:nit] n минер. гранат.

garnish

- ['ga:ni¦] v 1. гарнирам (u ядене), украсявам; 2. юр. налагам запор. ['ga:ni¦] n украшение; гарнитура (u на ядене).

garnishee

- [,ga:ni'¦i:] n юр. 1. длъжник, предупреден от съда да не погасява дълг, поради запориране; 2. запориране на дълг. [,ga:ni'¦i:] v юр. налагам запор.

garnishment

- ['ga:ni¦mъnt] n 1. украшение, украсяване, гарниране; 2. юр. съобщение за запориране на дълг.

garniture

- ['ga:nit¦ъ] n гарнитура (u на ядене), украшение.

garotte

- [] garrotte.

garret

- ['gaerъt] n таванска стая/етаж, мансарда.

garrison

- ['gaerisn] n гарнизон. ['gaerisn] v 1. поставям гарнизон в; 2. назначавам на служба в гарнизон.

garrotte

- [gae'rоt] n 1. ист. гарота; смърт чрез удушване с гарота; 2. мятане на въже през шията, удушaване (при грабеж). [gae'rоt] v 1. ист. удушвам с гарота; 2. мятам въже през шията, удушaвам (при грабеж).

garrulity

- [gae'ru:liti] n словоохотливост; бъбривост.

garrulous

- ['gaerulъs] а бъбрив, приказлив; словоохотлив.

garter

- ['ga:tъ] n 1. жартиера; ластик за чорапи; 2. the G. орден на жартиерата. ['ga:tъ] v 1. закачам с жартиера, стягам с ластик; 2. награждавам с ордена на жартиерата.

garter-snake

- ['ga:tъsneik] n неотровна сев.-aм. змия (Thamnophis).

garter-stitch

- ['ga:tъstit¦] n жартиерна плетка.

gas

- [gaes] n 1. газ; светилен газ; 2. воен. боен/отровен газ (и poison ~); 3. мед. райски газ; смехотворен газ; 4. мин. гризу; 5. ам. разг. бензин; газ; петрол; to step on the ~ авт. давам газ: 6. разг. празни приказки, бръщолевене. [gaes] v (-ss-) 1. воен. употребявам/отравям с газове, обгазявам; 2. насищам/пълня с газ; 3. изпускам/ отделям газ; 4. ам. пълня с бензин (и с uр); 5. разг. плещя, плямпам.

gas chamber

- ['gaes,t¦eimbъ] n газова камера.

gas helmet

- ['gaes,helmit] n противогаз, газова маска.

gas station

- ['gaes,stei¦n] n бензиностанция.

gas-bag

- ['gaesbaeg] n 1. мях за съхраняване на газ (в балон и пр.); 2. разг. дърдорко.

gas-bomb

- ['gaesbоm] n химическа бомба.

gas-cooker

- ['gaes,kukъ] n газова готварска печка.

gas-fire

- ['gaes,faiъ] n газова печка/радиатор.

gas-fitter

- ['gaes,fitъ] n техник за поставяне на инсталации за газ.

gas-generator

- ['gaes,djenъreitъ] n газгенератор.

gas-lamp

- ['gaeslaemp] n газова лампа, уличен фенер.

gas-main

- ['gaesmein] n газопровод.

gas-man

- ['gaesmaen] n (pl -men) 1. работник в производството на светилен газ; 2. gas-fitter; 3. инкасатор по консумацията на светилен газ.

gas-mask

- ['gaesma:sk] gas helmet.

gas-plant

- ['gaespla:nt] n 1. завод за получаване на светилен газ; 2. газгенераторна инсталация. ['gaespla:nt] n бот. росен (Dictamnus albus).

gas-proof

- ['gaespru:f] а който не пропуска газ; ~ shelter противогазово скривалище.

gas-tar

- ['gaesta:] n катран.

gas-tight

- ['gaestait] а херметичен.

gas-works

- ['gaeswъ:ks] n завод за светилен газ.

gasconade

- [,gaeskъ'neid] n самохвалство. [,gaeskъ'neid] v хваля се.

gaseity

- [gae'si:ti] n газообразност.

gaseous

- ['gaesjъs] а газов, газообразен.

gash

- [gae¦] n 1. дълбока отворена рана; разрез; 2. пукнатина, дълбок изкоп. [gae¦] v правя дълбока рана; разцепвам.

gasiform

- ['gaesifо:m] а газообразен.

gasify

- ['gaesifai] v превръщам (се) в газ.

gasket

- ['gaeskit] n 1. мор. корабно въже; 2. тех. набивка, уплътнител.

gasogene

- [] gazogene.

gasolene

- ['gaesouli:n] n 1. ам. бензин; 2. газолин.

gasoline

- ['gaesouli:n] n 1. ам. бензин; 2. газолин.

gasometer

- [gae'sоmitъ] n 1. резервоар за светилен газ; 2. газомер.

gasp

- [ga:sp] v 1. задъхвам се; пъшкам; дишам тежко; 2. оставам с отворена уста, ахвам; 3. to ~ out произнасям със задъхване; to ~ out o.'s life умирам, издъхвам. [ga:sp] n издихание; ахване; пъшкане; to give a ~ ахвам; изпъшквам; at the/o.'s last ~ на умиране; крайно изтощен.

gasper

- ['ga:spъ] n sl. евтина цигара.

gassy

- ['gaesi] a 1. газообразен; 2. пълен с газ; 3. разг. бъбрив; пълен с празни хвалби.

gasteropod

- ['gaestъrъpоd] n зоол. коремоного.

gastric

- ['gaestrik] а мед. стомашен, гастритен.

gastritis

- [gae'straitis] n мед. гастрит.

gastrology

- [gae'strоlъdji] n кулинарно изкуство.

gastronome

- ['gaestrъnoum] n гастроном, чревоугодник.

gastronomer

- [gae'strоnъmъ] n гастроном, чревоугодник.

gastronomic

- [,gaestrъ'nоmik] а гастрономически, чревоугоднически.

gastronomy

- [gae'strоnъmi] n кулинарно изкуство; гастрономия.

gastropod

- ['gaestrъpоd] n зоол. коремоного.

gat

- [gaet] n sl. револвер.

gate

- [geit] n 1. врата, порта, вратник; 2. планински проход, 3. шлюз; бариера; 4. тех. клана, шибър, регулатор, леяк (на форма); 5. сп. брой на публиката (на мач, сьстезание); целият приход от входна такса; 6. sl. уволнение; € to come through the ~ of ivory/ horn сбъдвам се/не се сбъдвам (за сьн). [geit] v наказвам (студент) като го задържам в университета (в Кеймбридж и Оксфорд) за определено време/след определен час.

gate-crash

- ['geitkrae¦] v влизам без покана/билет.

gate-crasher

- ['geitkrae¦ъ] n човек, който влиза без покана/билет; неканен гост.

gate-house

- ['geithaus] n постройка при градска и пр. порта; къщичка на вратар.

gate-keeper

- ['geit,ki:pъ] n вратар; портиер.

gate-legged table

- ['geitlegd'teibl] n вид сгъваема маса (с прикрепени с панти таблa).

gate-money

- ['geit,mлni] n вход(на такса).

gate-post

- ['geitpoust] n стълб/дирек на врата.

gateway

- ['geitwei] n 1. врата (и прен.); вход; 2. прен. път.

gather

- ['gaeъ] v 1. събирам (се), струпвам (се); прибирам; 2. бера (цветя, плодове); прибирам (реколта); 3. печ. свързвам (книга и пр.); 4. трупам, натрупвам, събирам (опит и пр.), to ~ strength/volume засилвам се, увеличавам се; to ~ speed набирам скорост; 5. набирам, надиплям (плат, дреха); 6. заключавам; (под)разбирам, научавам се; 7. бера, гноя, нагноявам (u to ~ to a head); 8. to ~ up 1) събирам (и сили, смелост и пр.); 2) свивам се; побирам се; 3) reft изправям се; стягам се, мобилизирам се; овладявам се; окопитвам се; € to be ~ed to o.'s fathers умирам, преселвам се на оня свят; to ~ s.o. to o.'s breast прегръщам/притискам някого; a storm is ~ing надига се буря; in the ~ing darkness в настъпващия мрак; to ~ o.s. together стягам се, напрягам се. ['gaeъ] n pl набор (на плат).

gatherer

- ['gaeъrъ] n 1. човек, който събира/трупа, събирач; 2. книговезец, който свързва коли; 3. бирник; 4. берач (на плодове).

gathering

- ['gaeъri¤] n 1. събиране, прибиране; 2. печ. свързване (и на книга); 3. събрание; събиране (на близки хора и пр.); 4. увеличаване; засилване; 5. набиране, набор (на плат, дреха), 6. мед. цирей; нагнояване, абсцес.

gauche

- [gou¦] а нетактичен; стеснителен, неловък.

gaucherie

- ['gou¦ъri] n нетактичност; груба постъпка; стеснителност.

gaucho

- ['gaut¦ou] n исп. гаучо, каубой, говедар.

gaud

- [gо:d] n 1. дрънкулка, просто украшение/бижу; 2. pl пищни тържества/празненства/церемонии.

gaudiness

- ['gо:dinis] n 1. показност; ефектна/пищна външност; 2. претрупаност (за стил).

gaudy

- ['gо:di] I. а 1. ярък, крещящ; безвкусен; евтин; 2. пищен; претрупан; реторичен (за стил); II. п голям банкет, празненство, особ. годишен банкет в чест на бивши възпитаници в английски университети.

gauge

- [geidj] n 1. мярка, размер, мащаб; калибър; to take the ~ of прен. преценявам, оценявам; 2. уред за измерване (в сьчет.), rain-gauge дъждомер; печ. типографска линийка; уред за чертане успоредни линии (в дьрводелството); 3. воен. калибър; 4. дебелина (на метален лист, жица, игла на спринцовка и пр.); 5. жп. ширина на линия; 6. мор. обик. gage положение спрямо вятъра; to have the weather ~ of прен. имам преимущество пред; 7. прен. критерий. [geidj] v 1. измервам точно; 2. градуирам; подпечатвам (мерки и теглилки); 3. правя тухли/дялам камъни по калъп; 4. прен. преценявам, оценявам (човек, характер и пр.).

gaugeable

- ['geidjъbl] а измерим.

gauger

- ['geidjъ] n 1. лице, което измерва; 2. акцизен агент; 3. уред за измерване.

gauging-rod

- ['geidji¤,rоd] n уред за измерване на вместимост (на бьчва).

gauging-rule

- ['geidji¤,ru:l] n уред за измерване на вместимост (на бьчва).

gauging-stick

- ['geidji¤,stik] n уред за измерване на вместимост (на бьчва).

gaul

- [gо:l] n 1. ист. Галия; 2. ист. гал; 3. французин.

gaulish

- ['gо:li¦] а, n галски (език).

gaunt

- [gо:nt] a 1. сух, мършав, измършавял, изпит; 2. измъчен, изтощен, изнемощял; 3. мрачен, неприветлив (за място).

gauntlet

- ['gо:ntlit] n 1. ист. рицарска ръкавица; 2. специална ръкавица (на шофьор, за фехтовка; предпазна); 3. официална дамска ръкавица. ['gо:ntlit] n to run the ~ минавам между две редици хора, които удрят с пръчки (за наказание); прен. бивам подложен на остра критика.

gauntness

- ['gо:ntnis] n измършавялост.

gauntry

- ['gо:ntri] gantry.

gauss

- [gaus] n (pl gauss, gausses [gaus,'gausis]) физ. Гayc.

gauze

- [gо:z] n 1. текст. газ; 2. марля; 3. тънка метална мрежа; тех. метална предпазна мрежа (на лампа); 4. лека мъгла.

gauzy

- ['gо:zi] а тънък, прозрачен, прозирен.

gave

- [] вж. give.

gavel

- ['gaevl] n малко чукче (на аукционер или на председателствуващ заседание /сьбрание).

gavotte

- [gъ'vоt] n муз. гавот.

gawk

- [gо:k] n 1. несръчен/стеснителен човек; тромав човек, дангалак, "мечка"; 2. глупак, дръвник. [gо:k] v разе. 1. върша нещо несръчно; 2. зяпам, гледам глупаво; заплесвам се.

gawky

- ['gо:ki] а непохватен, несръчен, недодялан, тромав. ['gо:ki] gawk.

gay

- [gei] a 1. весел, радостен, игрив; 2. разпуснат; отдаден на светски удоволствия; a ~ woman лека жена; 3. безцеремонен, високомерен; 4. ярък, пъстър; бляскав, блестящ; великолепно/празнично облечен/украсен; 5. разг. хомосексуален; посещаван от хомосексуалисти.

gayety

- [] gaiety.

gayly

- [] gaily.

gayness

- ['geinis] gaiety.

gaze

- [geiz] v втренчвам се, вторачвам се (at, on, upon); гледам втренчено. [geiz] n (втренчен) поглед.

gazebo

- [gъ'zi:bou] n (pl -s, -es) арх. белведер.

gazelle

- [gъ'zel] n зоол. газела (Gazella).

gazette

- [gъ'zet] n 1. държавен вестник (в Англия G.); 2. ост. вестник. [gъ'zet] v публикувам в/обявявам чрез държавен вестник; to be ~d бивам обявен чрез държавен вестник (и в несьстоятелност).

gazetteer

- [,gaezъ'tiъ] n 1. географски справочник; 2. ост журналист.

gazogene

- ['gaezoudji:n] n 1. апарат за газиране на напитки; 2. тех. газгенератор.

gazump

- [gъ'zлmp] v sl. измамвам; увеличавам цената на (кьща и пр. след договарянето, но преди подписването на договор).

gear

- [giъ] n 1. механизъм; 2. тех. зъбно колело; зъбна предавка; трансмисия; in ~ включен, свързан, на скорост; out of ~ които не е включен; извън скорост; прен. дезорганизиран; неорганизиран; разстроен; to throw out of ~ изключвам механизъм; прен. дезорганизирам; разстройвам; high/low ~ трета/първа скорост; 3. приспособления; принадлежности; 4. мор. въжета и др. принадлежности (на кораб); лични принадлежности (на моряк), 5. хамути, амуниции (на кон); 6. движимо имущество, покъщнина; 7. разг. дрехи, облекло. [giъ] v 1. привеждам в движение, включвам (механизьм), to ~ up/down увеличавам/намалявам скоростта; 2. съоръжавам, екипирам; 3. впрягам (и с up); 4. приспособявам, нагаждам (to); 5. тех. зацепвам се. [giъ] a sl. много хубав, екстра.

gear-box

- ['giъbоks] n тех. предавателна/скоростна кутия.

gearing

- ['giъri¤] n тех. 1. зацепване; 2. зъбно предаване.

gecko

- ['geckou] n зоол. гекон (вид гущер) (сем. Gekkonidae).

gee

- [dji:] int дий! [dji:] int ам. бре! гледай ти!

gee whiz

- ['dji:wiz] gee.

gee-gee

- [dji:dji] n дет. конче, "дий, дий"

gee-up

- [dji:лр] gee.

geese

- [] вж. goose

geezer

- ['girzъ] n sl. дядка.

gehenna

- [gi'henъ] n преизподня, пъкъл, геена.

geisha

- ['gei¦ъ] n яп. гейша.

gel

- [djel] n хим. пихтиеста утайка. [djel] v (-ll-) 1. желирам; 2. разг. успявам.

gelatin

- [,djelъ'ti:n] 1. желатин; 2. желе, пелте; 3. attr жeлиран.

gelatinate

- [dji'laetineit] gelatinize.

gelatine

- [,djelъ'ti:n] 1. желатин; 2. желе, пелте; 3. attr жeлиран.

gelatinize

- [djъ'laetinaiz] v превръщам в желатин/желе; желирам.

gelatinous

- [djъ'laetinъs] а желатинен, пихтиест.

gelation

- [dji'lei¦n] n замразяване.

geld

- [geld] v (gelded ['geldid], gelt [gelt]) кастрирам, скопявам.

gelding

- ['geldi¤] n 1. кастриране; 2. скопено животно, особ. кон; 3. евнух.

gelid

- ['djelid] а леден, студен (и прен.).

gelignite

- ['djelignait] n мин. гелигнит (вид експлозив).

gelt

- [] вж. geld.

gem

- [djem] n 1. скъпоцeнен камък; 2. скъпоценност, бисер (и прен.); прен. съкровище; a ~ of a child злато дете; 3. ам. препечена кифла с масло. [djem] v (-mm-) украсявам (като) със скъпоценни камъни.

geminate

- ['djemineit] v 1. удвоявам (се); повтарям; 2. нареждам по двойки/чифтове. ['djemineit] а удвоен, двоен; на чифтове.

gemini

- ['djeminai] n pl лат. Близнаци (сьзвездие и знак на зодиака).

gen

- [djеn] n sl. точни/верни сведения. [djеn] v (-nn-): to ~ up sl. осведомявам се.

gendarme

- ['ja:nda:m] n фр. 1. полицай, стражар, жандарм; 2. стърчаща скала (на хребет).

gendarmerie

- [ja:nda:mъ'ri:] n фр. жандармерия.

gender

- ['djendъ] n 1. грам. род; 2. шег. пол.

gene

- [dj:n] n биол. ген.

genealogical

- [,dji:njъ'lоdjikl] а родословен, генеалогичен.

genealogy

- [,dji:ni'aelъdji] n генеалогия, родословие.

genera

- [] вж. genus.

general

- ['djеnъrъl] а 1. общ. всеобщ; ~ signal мор. сигнал за всички; the ~ reader обикновеният/средният читател, неспециалистът; G. Certificate of Education зрелостно свидетелство (в Англия и Уелс), 2. генерален, основен; 3. главен, ръководещ; генерален (в постпозиция); inspector-~ генерален инспектор; postmaster-~ министьр на пощите; G. Post Office централна поща; 4. обичаен; in ~ въобще, изобщо; 5. общ, неконкретен; to speak in ~ terms/a ~ way говоря общо/неопределено. ['djеnъrъl] n 1. воен. генерал; военачалник; пълководец; командир; стратег; тактик; 2. ръководител на религиозен орден; 3. разг. прислужница, която върши всичко; € from the ~ to the particular от общото към частното.

general hospital

- ['djenъrъl'hospitl] n 1. обща/неспециализирана болница; 2. голяма военна болница, която приема ранените от полевите болници.

general post

- ['djenъrъl'poust] n 1. първа сутрешна поща; 2. общо разместване (напр. на министри в правителството).

general store

- ['djenъrъl'stо:] n смесен/малък универсален магазин.

general-purpose

- ['djenъrъl'pъ:pъs] a attr пригоден за различни цели (за инструмент).

generalissimo

- [,djenъrъ'lisimou] n генералисимус.

generality

- [,djenъ'raeliti] n 1. всеобщност; общоприложимост; 2. общ характер; 3. неопределеност; 4. рl общи изрази/приказки; 5. голяма част; мнозинство; the ~ of повечето/болшинството от.

generalization

- [,djenъrъlai'zei¦n] n обобщение; обобщаване.

generalize

- ['djenъrъlaiz] v 1. обобщавам; 2. говоря общо; 3. разпространявам, правя известен; въвeждам в употреба.

generally

- ['djenъrъli] adv 1. обикновено, в повечето случаи; в по-голямата си част; 2. общо взето; изобщо, въобще; 3. общо, не конкретно; ~ speaking общо казано, в общи черти.

generalship

- ['djenъrъl¦ip] n 1. генералски чин; 2. военно изкуство, стратегия и тактика; 3. умело ръководене/ръководство.

generant

- ['djenъrъnt] n геом. образуваща, образувателна.

generate

- ['djenъreit] v 1. произвеждам (и ел. енергия); 2. причинявам; създавам; пораждам.

generation

- [,djenъ'rei¦n] n 1. тех., физ. произвеждане, отделяне (на енергия и пр.); 2. пораждане, зараждане (и биол.); размножаване; spontaneous/equivocal ~ самозараждане; 3. поколение; период от около 30 години (отделящ едно поколение от друго); 4. род, потомство.

generative

- ['djenъrъtiv] а 1. биол. детероден; размножителен; 2. произвеждащ; производителен; 3. ез. генеративен.

generator

- ['djenъreitъ] n 1. създател; производител; 2. тех. генератор, динамо.

generic

- [dji'nerik] а 1. родов; 2. общ; 3. обширен; с широко приложение.

generosity

- [,djenъ'rоsiti] n 1. великодушие, благородство; 2. щедрост.

generous

- ['djenъrъs] a 1. великодушен, благороден; 2. щедър; 3. обилен; богат; плодороден; 4. силен, гъст (за вино).

genesis

- ['djenisis] n (pl -ses [-si:z]) 1. произход, начало, генезис; създаване; 2. G. библ. книгата Битие.

genet

- ['djenit] n 1. зоол. вид дива котка (Genetta genetta); 2. кожа от такава котка.

genetic

- [dji'netik] а генетичен.

genetical

- [dji'netikl] а генетичен.

geneticist

- [dji'netisist] n генетик.

genetics

- [dji'netiks] n pl с гл. в sing генетика.

geneva

- [dji'ni:vъ] n (холандски) джин.

geneva cross

- [dji'ni:vъkrоs] n Червен кръст (особ. емблемата вьв военно време).

genevan

- [dji'ni:vъn] I. а женевски; II. n 1. женевец; 2. калвинист.

genial

- ['dji:njъl] a 1. мил, сърдечен, общителен; 2. весел, жизнерадостен; 3. мек, топъл (за климат и пр.); 4. ряд. гениален.

geniality

- [,dji:ni'aeliti] n 1. сърдечност, доброта; общителност; 2. жизнерадост; 3. мекост (на климат).

genie

- ['dj:ni] n джин, дух (в мохамеданската митология).

genii

- [] вж. genius 4.

genital

- ['djenitl] I. а детероден, генитален; полов; II. п pl полови органи.

genitival

- [,djeni'taivl] а грам. от/на родителен падеж, генитивен.

genitive

- ['djenitiv] грам. I. а родителен; II. п родителен падеж.

genius

- ['dji:njъs] n l. (pl -ses [-siz]) гений, гениален човек; 2. гениалност; дарба; man of ~ гений, гениален човек; 3. характер, природа (на език, народ, закон и пр.); ~ of a place атмосфера на дадено място; 4. (р1 genii ['dji:niai]) гений, добър/зъл дух.

genius loci

- ['dji:njъs'lousai] n лат. 1. атмосфера, характер, асоциация (на място); 2. закрилник (на дадено място).

genocide

- ['djeno(u)said] n юр. геноцид.

genre

- ['jа:¤rъ] n фp. 1. жанр, вид; стал; 2. битова/жанрова живопис (и ~ painting).

gent

- [djent] n разг. 1. gentleman 2; 2. pl мъжка тоалетна (и gents').

genteel

- [djen'ti:l] a 1. ост., сега обик. ирон. благовъзпитан, префинен; с аристократични/буржоазни обноски; с претенции за елегантност/изтънченост/ аристократизъм; 2. елегантен, моден.

genteelism

- [djen'ti:lizm] n по-изискана дума/израз за обикновeна дума/израз, претенциозен шаблонен израз.

genteelness

- [djen'ti:lnis] gentility.

gentian

- ['djen¦iъn] n бот. тинтява (сем. Gentianaceae).

gentile

- ['djentail] I. a 1. нееврейски; 2. ез. изразяващ народностен/местен произход; II. п 1. неевреин; 2. езичник; неверник; 3. aм. човек, който не е мормон/член на сектата на мормоните; 4. ез. дума, изразяваща народностен/местен произход.

gentility

- [djen'tiliti] n 1. благороден/знатен произход; знатност; хора със знатен произход; 2. аристократични/буржоазни обноски (и ирон.); фалшива изтънченост; 3. учтивост.

gentle

- ['djentl] а 1. благороден, знатен благовъзпитан; ост. любезен, вежлив; дружески; ~ reader ост. или ирон. любезен читател (обик. обрьщение на автор); 2. благ, мек, кротък, хрисим (за характер и пр.); внимателен, деликатен (за поведение, обноски); 3. лек, слаб (за наклон, ветрец), умерен; недрастичен (за лекарство); 4. послушен, мирен (за животно). ['djentl] n 1. ост. благородник; 2. личинка, ларва (на мухата месарка, употребена като стрьв). ['djentl] v 1. опитомявам; обяздвам (кон); 2. придвижвам/насочвам леко.

gentle-hearted

- [,djentl'ha:tid] а добросърдечен.

gentlefolk

- ['djentlfouk] n pl хора от добро семейство; високопоставени хора.

gentlefolks

- ['djentlfouks] n pl хора от добро семейство; високопоставени хора.

gentleman

- ['djentlmъn] n (pl -men) 1. джентьлмен; кавалер; благороден и порядъчен човек; 2. господин; мъж; Gentlemen! господа (учтиво обрьщение в тьрговска и официална кореспонденция); 3. юр. рентиер (и ~ of independent means); 4. придворен (обик. ~ in waiting); 5. сn. аматьор; 6. pl the G('s) мъжка тоалет на; € the ~ in black, the old ~ шег. дяволът; one of nature's gentlemen прост, но благороден човек; a ~'s ~ шег. слуга, камериер (обик. на ерген).

gentleman-at-arms

- [,djentlmъnъt'a:mz] n (лейб)гвардеец.

gentleman-farmer

- [,djentlmъn'fa:mъ] n земевладелец, който сам управлява имението и фермата си.

gentlemanlike

- ['djentlmъnlaik] а джентьлменски; кавалерски; добре възпитан.

gentlemanliness

- ['djentlmъnlinis] n благовъзпитаност, кавалерство.

gentleness

- ['djentlnis] n 1. благост; кротост; нежност; 2. лекота; слабост; умереност.

gentlewoman

- ['djentl,wumъn] n (pl -women [-,wimin]) 1. дама; лейди; 2. ост. придворна дама.

gently

- ['djentli] adv 1. нежно; тихо; кротко; 2, спокойно; внимателно; леко.

gentry

- ['djentri] n 1. ист. дребно дворянство; 2. хора от по-горна класа; 3. разг. хора от дадена категория/съсловие; the academic ~ учените, ученият свят; the light-fingered ~ джебчиите.

genuflect

- ['djenju:flekt] v 1. коленича (особ. цьрк.), превивам коляно; 2. ам. държа се раболепно.

genuflection

- [,djenju:'flek¦n] n цьрк. коленичене.

genuine

- ['djenjuin] a 1. истински, оригинален, действителен, автентичен; 2. искрен, непристорен.

genuinely

- ['djenjuinli] adv искрено, истински.

genuineness

- ['djenjuinnis] n 1. автентичност; 2. искреност; естественост.

genus

- ['dji:nъs] n (pl genera ['djеnъrъ]) 1. биол. род; 2. сорт, вид, класа, род.

geocentric

- [,dji:ou'sentrik] а геоцентричен.

geochemistry

- [,dji:ou'kemistri] n геохимия.

geode

- ['dji:oud] n минер. (кухина на) друза.

geodesic

- [,dji:ou'desik] a геодезен, земемерен.

geodesy

- [dji:оdisi] n геодезия, земемерство.

geodetic

- [,dji:ou'detik] a геодезен, земемерен.

geodetical

- [,dji:ou'desik, ,dji:ou'detikl] a геодезен, земемерен.

geographer

- [dji'оgrъfъ] n географ.

geographic

- [djiъ'graefik] а географски.

geographical

- [djiъ'graefikl] а географски.

geography

- [dji'оgrъfi] n география.

geologic

- [,djiou'lоdjik] а геоложки.

geological

- [,djiou'lоdjikl] а геоложки.

geologist

- [dji'оlъdjist] n геолог.

geology

- [dji'оlъdji] n геология.

geometric

- [,djiou'metrik] n геометричен, геометрически.

geometrical

- [,djiou'metrikl] n геометричен, геометрически.

geometrician

- [,djioumъ'tri¦n] n геометър, геометрик.

geometry

- [dji'оmetri] n геометрия.

geophysics

- [,dji:ou'fiziks] n pl с гл. в sing геофизика.

george

- [djо:dj] n 1. собствено име Джордж; 2. aв. sl. пилот автомат; € by ~! ей богу! дявол да го вземе! St. G.'s day Гергьовден.

georgian

- ['djо:djъn] I. а грузински; П. п 1. грузинец; 2. грузински език. ['djо:djъn] n жител на щата Джорджия. [] а на/от епохата на царуването на английските крале Джордж I-IV (XVIII в.) и Джордж V-VI (XX в.).

geranium

- [dji'reinjъm] n бот. 1. здравец (Geranium); 2. мушкато (Pelargonium); € ~ (red) ален.

gerfalcon

- ['djъ:fо:kъn] n зоол. исландски сокол (Falco rusticolus).

geriatrics

- [,djeri'aetriks] n pl с гл. в sing мед. гериатрия.

germ

- [djъ:m] n 1. биол. зародиш, ембрион, зачатък (и прен.); in ~ в зародиш; 2. мед. микроб, бацил;-war fare бактериологична война; 3. бот. плодна пъпка. [djъ:m] v покълвам, пониквам; развивам се.

germ-cell

- ['djъ:msel] n биол. 1. клетка; 2. сперматозоид.

german

- ['djъ:mъn] I. а 1. германски, немски; 2. готически (за шрифт); II. п (pl -mans) 1. германец, немец; 2. немски език.

german measles

- [,djъ:mъn'mi:zlz] n мед. дребна шарка, морбили.

german silver

- [,djъ:mъn'silvъ] n алпака.

germander

- [djъ:'maendъ] n бот. подъбиче (Teucrium).

germane

- [djъ:'mein] a 1. уместен; свързан (to с), подходящ (to за); 2. german.

germanic

- [djъ:'maenik] I. а германски; II. n прагермански език.

germanize

- ['djъ:mъnaiz] v германизирам, понемчвам.

germen

- ['djъ:men] n бот. плодник.

germicide

- ['djъ:misaid] I. а противобактериен; II. n средство за убиване на бактерии.

germinal

- ['djъ:minl] а зародишен, зачатьчен.

germinate

- ['djъ:mineit] v 1. напъпвам, покълвам, пониквам; развивам се; 2. карам да покълне/да се развиe.

germination

- [,djъ:mi'nei¦n] n 1. биол. поникване, кълнене; 2. прен. развитие, растеж.

gerontology

- [,djъrоn'tоlъdji] n геронтология.

gerrymander

- [djerimaendъ] v фалшифицирам (избори). [djerimaendъ] n предизборни машинации.

gerundive

- [dji'rлndiv] n грам. герундив.

gesso

- ['djesou] n гипс (за ваяне).

gestation

- [dje'ste¦n] n бременност.

gesticulate

- [dje'stikjuleit] v ръкомахам. жестикулирам.

gesture

- [ djest¦ъ] n 1. жест (и прен.), движение с ръка; a warlike ~ дрънкане на оръжие, войнолюбива проява/акт; 2. мимика (и facial ~). [ djest¦ъ] v жестикулирам; правя знак, изразявам чрез мимика/жест.

get

- [get] v (got [gоt] , ост. и ам. pp gotten [gоtn]) 1. вземам; получавам; 2. добивам, придобивам, получавам (и с труд), изкарвам, изтръгвам (с молба и пр.) (from, out of); he ~s his timidity from his mother наследил е плахостта на майка си; 3. печеля, спечелвам, добивам; I got little by it не спечелих много от това; 4. хващам, улавям; улучвам; 5. разг. схващам, разбирам; I don't ~ you/your meaning не те разбирам; do you ~ me? разбираш ли какво искам да ти кажа? I've got it сетих се; you've got it wrong погрешно си разбрал, грешиш; 6. разг. завладявам; поразявам; озадачавам; дразня; what's got him? разг. какво го е прихванало? it ~s me how he could do such a thing чудя се как е могъл да направи такова нещо; 7. разболявам се от, хващам (болест), 8. купувам; 9. намирам; доставям; донасям; отивам да търся/да взема; how can I ~ it to you? как да ти го изпратя? 10. стигам, пристигам, идвам; отивам; I don't know where he has got to не знам къде се е дянал; 11. накарвам, заставам, принуждавам; убеждавам; to ~ a door to shut успявам да затворя вратата; to ~ s.o. on a subject накарвам някого да говори на дадена тема; to ~ o.s. appointed успявам да се назнача; 12. ставам (някакъв) (с a predic); to ~ old остарявам; to ~ angry разсърдвам се; to ~ dressed обличам се; 13. почвам да ( с presp); to ~ doing почвам; тръгвам; to ~ talking заприказвам се, разприказвам се; 14. с inf означава начало на действие; to ~ to know узнавам; опознавам; запознавам се с; to ~ to like обиквам; we got to be friends сприятелихме се; 15. с pp изразява pass: to ~ caught/dismissed/killed бивам хванат/уволнен/убит; my watch got stolen откраднаха ми часовника; to ~ s.th. done свършвам/направям нещо; to ~ done/finished with завършвам, приключвам; 16. със същ. или мест. єpp - означава, че действието се извършва от друг: he got a coat made поръча си/направи си палто; to ~ o.'s hair cat подстригвам се (при бръснар); 17. have got имам, притежавам; what's that got to do with it? какво общо има това с въпроса? 18. have got to є inf трябва/длъжен съм да; to ~ it (hot) разг. ям калай; to ~ a splinter into o.'s finger влиза ми треска в пръста; he has got it bad(ly) sl. много е хлътнал (за влюбен); to ~ six months (in prison) осъждат ме на шест месеца затвор; to ~ sight/a glimpse of зервам, съзирам; I've got you there сега вече те хванах на тясно; they got theirs sl. утрепаха ги; to ~ a woman with child правя жена да забременее; to ~ there 1) разг. успявам; 2) sl. загрявам; get about 1) движа се; обикалям, ходя; 2) започвам да излизам (след болест); 3) разпространявам се, разчувам се (за слух); 4) много пътувам, "виждам свят"; get across 1) преминавам, прехвърлям (се); 2) разг. успявам да предам (мисъл и пр.,така че да се разбере), правя достъпен/разбираем; разг. бивам разбран/възприет; имам успех (за пиеса); get after aм. подхващам (някого), смъмрям; get ahead 1) надминавам, оставям зад себе си (of s.o.); 2) напредвам, преуспявам; get along 1) карам, поминувам, преживявам; справям се; how are you ~ting along? как върви работата? ~ along with your work! гледай си работата! 2) разг. тръгвам (си); we'd better ~ along home да бяхме си тръгнали; ~ along (with you)! разг. а) махай се! да те няма! обирай си крушите! б) хайде де! не приказвай глупости! 3) погаждам се, разбирам се (with с); 4) закарвам (някого, някъде); get around ам. 1) обикалям, ,,виждам свят", пътувам много; 2) разчувам се; 3) ам. get round 3; get at 1) добирам се/имам достъп до; свързвам се/установявам връзка с; 2) подкупвам; 3) надсмивам се/подигравам се на; дразня, нападам; let me ~ at him само да ми падне (в ръцете); 4) намеквам; what/who are you ~ting at? за какво/кого намекваш? I know what you're ~ting at знам къде биеш; get away 1)избягвам;измъквам (се); отивам си; 2) to ~ away with s.th. успявам да пробутам нещо (извинение и пр.); минавам безнаказано; 3) ~ away with you! ам. get along 2 a; 4) махам, отстранявам; отвеждам; get back връщам се; съзсръщам се (нещо), to ~ back at s.o. отмъщавам си; get behind изоставам; get by 1) минавам, преминавам; промъквам се покрай; 2) разг. минавам; 3) преживявам някак си, карам; get down 1) спускам се, слизам; 2) свалям; откачам; 3) залавям се (за работа и пр.) (to); разглеждам (въпрос, факти и пр.), when you ~ down to it строго погледнато; 4) гълтам (залък и пр.); 5) записвам (нещо); 6) разг. потискам, развалям настроението на; падам духом; губя настроение; get forward напредвам; свършвам/отхвърлям работа (with); get in 1) влизам; пристигам (за влак); вкарвам; 2) събирам, прибирам (посеви, даници, пари и пр.); 3) бивам избран, печеля избори; 4) повиквам (майстор); 5) набавям си, доставям си; 6) нанасям (удар); 7) впрягам (коне и пр.), 8) засявам; 9) включвам (в програмата си); I'll ~ in some swimming during the holidays ще поплувам през ваканцията си; l0) сприятелявам се, установявам връзки (with); to ~ in bad with s.o. развалям отношенията си с някого, скарва се с някого; 11) включвам (някого) (to); get into 1) влизам; попадам; вкарвам; 2) разг. нахлузвам, намъквам (дреха); 3) изпадам (в някакво състояние), to ~ into a mess/scrape забърквам се в каша, загазвам; 4) придобивам (навик и пр.); to ~ into the way/habit/routine of (с ger) свиквам/пеивиквам да; get off 1) слизам (от влак, трамвай, кон и пр.); 2) тръгвам; 3) избягвам, спасявам (се), измъквам (се), отървавам (се); 4) изпращам (някого, нещо); 5) свалям, смъквам (дреха, ръкавица и пр.); изчиствам (петно); 6) разг. запознавам се случайно, започвам (with); 7) ав. излитам; 8) заспивам; приспивам (to ~ off to sleep); 9) научавам наизуст (to ~ off by heart); l0) пускам (шега), произнасям (реч), to tell/teach s.o. where he ~s off разг. сразявам някого; поставям някого на мястото му; to ~ off to a bad start започвам зле/лошо; get on 1) качвам се (на); 2) обличам, намъквам; 3) успявам, намъквам; 4) карам, работя; справям се; помагам на (ученик и пр.) да успее/напредва; ~ on with it! хайде, по-бързо де! 5) разбирам се, погаждам се (with); to ~ o.s. on оплитам си кошницата; 6) напредвам (за време), наближавам, приближавам (за време, възраст, брой), time is ~ting on времето напредва, става късно; he is ~ting on for sixty наближава шейсетте; the population is ~ting on to ten million населението наближава/е почти десет милиона; he is ~ting on (in years) той остарява/старее; 7) свързвам се (по телефона) (to); 8.) sl. ругая(to s.o. някому); 9) ам. разбирам/схващам истината за/подбудите (to s.o./s.th. на някого, нещо); l0) карам (някому) да се занимае/заеме с нещо; to ~ on o.'s feet/legs ставам; вземам думата; прен. възстановявам се; ~ on with you! хайде де, не може да бъде! get out 1) излизам; слизам (of); to ~ out of bed ставам; 2) излизам наяве, разчувам се; 3) изваждам, измъквам; изкопчвам; изкарвам; 4) избягвам, измъквам се (of); 5) произнасям с мъка, едва премълвявам; 6) издавам; изготвям; съставям; to ~ out a book 1) издавам книга (за издател); 2) заемам книга (от библиотеката); ~ out! стига бе! глупости! get over 1) прехвърлям се, прескачам; преминавам (разстояние); 2) преодолявам, превъзмогвам; съвземам се от (болест); he can't ~ over it той не може да го забрави/да се съвземе/да го приеме; 3) приключвам, свършвам, завършвам (неприятна работа) (with); 4) =get across 2; get past 1) минавам; 2) оставам/минавам незабелязан; get round 1) оздравявам, съвземам се; 2) стигам, пристигам (to); 3) наканвам се (to с ger), занимавам се (с въпрос и пр.) (to); 4) предумвам, убеждавам; 5) заобикалям (закон и пр.); get through 1) преминавам, минавам през; пристигам; 2) свързвам се (по телефона); 3) предавам (сведения и пр.) (to); 4) свършвам, отхвърлям (работа и пр.); 5) прокарвам; бивам приет (за законопроект); 6) изкарвам изпит; помагам (някому) да изкара изпит; 7) оздравявам; get to 1) залавям се/заемам се с; 2) стигам/добирам се до; get together 1) събирам (се); срещам (се); 2) съвещавам се; 3) слагам е ред; организирам; get under 1) минавам отдолу, промушвам се под, вмъквам се под; 2) потушавам (бунт, пожат и пр.); get up 1) ставам (и от легло), изправям (се), вдигам (се), надигам се; ~ up! стани! (на кон) давай! по-бързо! 2) качвам се (на кон, в кола), изкачвам (се); 3) усилвам се, разразявам се (за буря и пр.), надигам се (за море); 4) събуждам (надежди и пр.); 5) подготвям, организирам, уреждам 6) приготвям; оформям (книга), поставям (пиеса); 7) обличам, докарвам, гримирам (често reft); 8) създавам, събуждам (реакция, чувство), I cannot ~ up an atom of sympathy for не мога да изпитам капка съчувствие към; 9) разг. върша правя (пакост и пр.); 10) стигам (to), настигам (to, with); 11) уча, изучавам; 12) залавям се (to) (с нещо), 13) наваксвам (загуби и пр.).

get-at-able

- [get'aetъbl] a достъпен.

get-away

- ['getъwei] n разг. 1. бягство, измъкване; to make o.'s ~ успявам даизбягам; ~ car кола, използувана за бягство; 2. сп. старт(иране).

get-out

- ['getaut] n разг. начин за измъкване, вратичка.

get-rich-quick

- [,getrit¦'kwik] а разг. обещаващ бързо забогатяване/печалби; който мисли само за забогатяване.

get-together

- ['gettъ,geъ] n разг. среща, събиране.

get-up

- ['getлp] n 1. разг. облекло, премяна; 2. оформление.

geum

- [djiъm] n бот. омайниче (Geum).

gewgaw

- ['gju:gо:] n евтино украшение, финтифлюшка.

geyser

- ['gaizъ] n 1. гейзер; 2. малък бойлер за баня.

ghanaian

- [ga:'neiъn] I. а ганайски; II. п 1. ганаец; 2. ганайски език.

ghastliness

- ['ga:stlinis] n 1. ужас; ужасен/страхотен характер (на престьпление и пр.); 2. мъртвешка бледност.

ghastly

- ['ga:stli] a 1. ужасен, страхотен, страшен: 2. мъртвешки; 3. противен, ужасен, отвратителен. ['ga:stli] adv 1. ужасно, отвратително; 2. мъртвешки.

gherkin

- ['gъ:kin] n бот. руска краставичка, корнишон (Cucumis anguria).

ghetto

- ['getou] n гето.

ghibelline

- ['gibilain] n ист. гибелин (поддрьжник на императора в Италия).

ghost

- [goust] n 1. дух, привидение, призрак; as white as a ~ смъртно блед, блед като смъртник; 2. душа, дух; to give up the ~ предавам богу дух; 3. прен. сянка; следа; he is the ~ of his former self станал е на сянка, просто e неузнаваем; the ~ of a smile бегла/едва забележима усмивка; 4. анонимен писател, нает да напише книга/речи пр., която ще излезе под чуждо име. [goust] v 1. пиша анонимно по поръчка на друго лице, редактирам анонимно работата на друг (u to ~ write); 2. скитам/бродя като дух.

ghost town

- ['goust,taun] n запустял град.

ghost-story

- ['goust,stо:ri] n разказ за духове.

ghost-word

- ['goustwъ:d] n дума, произлязла от погрешно словообразуване/печатна грешка.

ghost-writer

- ['goust,raitъ] ghost 4.

ghostliness

- ['goustlinis] n призрачност.

ghostly

- ['goustli] а 1. призрачен; ~ visitant призрак; 2. духовен; ~ father духовник; изповедник.

ghostwrite

- ['goustrait] v (-wrote [-rout]; -written [-,ritn]) ghost« 1.

ghoul

- [gu:l] n 1. вампир, таласьм (и прен.); 2. любител на страхотии/ужаси; 3. дух, който (според източни вярвания) ограбва гробове и яде трупове.

ghoulish

- ['gu:li¦] а 1. подобен на вампир/таласьм; 2. жесток; отвратителен.

giant

- ['djaiъnt] n 1. великан, гигант, колос, исполин; титан (u прен.); 2. attr гигантски, огромен, колосален, исполински; титански; много ярък (за звезда); ~ panda вж. panda 2.

giant powder

- ['djaiъnt,paudъ] n динамит.

giant's-stride

- ['djaiъnts,straid] n сп гигантски крачки.

giant-stride

- ['djaiъnt,straid] n сп гигантски крачки.

giantess

- ['djaiъntis] n жена гигант.

giantism

- ['djaiъntizm] n мед. гигантизъм.

giantlike

- ['djaiъntlaik] а гигантски, исполински, огромен.

gib

- [djib] n чивия; контраклин; тех. скоба; щифт. [djib] v (-bb-) слагам клин. [gib] n (кастриран) котарак.

gibber

- ['djibъ] v ломотя, говоря бързо/завалено/неразбрано; издавам безсмислени/нечленораэделни звуци.

gibberish

- ['djibъri¦] n 1. безсмислици, глупости; 2. ам. технически език; професионален жаргон.

gibbet

- ['djibit] n бесило; бесилка; обесване. ['djibit] v 1. обесвам; 2. опозорявам, излагам, правя за посмешище.

gibbon

- ['gibъn] n зоол. гибон (маймуна от рода Hybolates и Symphalangus).

gibbose

- ['gibous] =gibbous.

gibbosity

- [gi'bоsiti] n 1. издутост, подутост, изпъкналост; гърбавост; 2. астр. последната четвърт на луната; 3. подутина, издатина, гърбавина; бучка, буца; тумор.

gibbous

- ['gibъs] а 1. издут, подут, изпъкнал; гьрбав; 2. наближаваща/преминала пълнолуние (за луната).

gibe

- [djaib] v подигравам се, присмивам се; гледам с презрение (at). [djaib] n подигравка, насмешка, презрителна забележка.

giber

- ['djaibъ] n подигравчия, присмехулник.

gibingly

- ['djaibi¤li] adv подигравателно, насмешливо, с насмешка.

giblets

- ['djiblits] n pl пилешки дреболии.

giddily

- ['gidili] adv 1. замаяно; 2. шеметно; 3. лекомислено.

giddiness

- ['gidinis] n 1. виене на свят; замайване; шемет; 2. лекомислие, вятърничавост, непостоянство.

giddy

- ['gidi] а 1. замаян, зашеметен, на който му се вие свят; to be/feel ~ вие ми се свят, мае ми се главата; 2. шеметен, причиняващ шемет/виене на свят; 3. лекомислен, вятърничав, празноглав; не обмислен: a ~ young thing лудетина; € to act/play the ~ goat държа се/постьпвам лекомислено; върша лудории.

gift

- [gift] n 1. дар, подарък; 2. църк. право да назначавам (на бенефиций), юр. дарение; in the ~ of X предоставен на дискриминационната власт на X; 3. дарба, талант, способност; a ~ for mathematics математическа дарба; 4. sl. нещо много евтино/купено почти без пари. [gift] v 1. дарявам, надарявам (with); подарявам.

gift-horse

- ['gifthо:s] n: (yon must) never look a ~ in the month посл. на харизан кон петалата/зъбите не се гледат; to look a ~ in the month намирам кусур/махана на подарък.

gift-shop

- ['gift¦оp] n магазин за подаръци.

gift-token

- ['gift,toukъn] n купон, с който получателят може да си купи подарък на определена стойност.

gift-voucher

- ['gift,vaut¦ъ] n купон, с който получателят може да си купи подарък на определена стойност.

gifted

- ['giftid] а надарен, даровит, способен, талантлив.

giftwrap

- ['giftraep] v увивам (пакет) (като) за подарък.

gig

- [gig] n 1. двуколка, кабриолет; 2. лека бърза корабна лодка; лодка за състезания по гребане; 3. тех. подемник, лебедка, хаспел; 4. тех. машина за кардиране. [gig] n харпун, риболовна вила. [gig] n еднократен ангажимент (на музикант и пр.).

gig-lamps

- ['giglaemps] n pl sl. очила.

gigantean

- [,djaigaen'tiъn] а гигантски, исполински; колосален.

gigantean-tesque

- [,djaigaen'tesk] а гигантски, исполински; колосален.

gigantic

- [djai'gaentik] а гигантски, исполински; колосален, огромен.

gigantism

- [djai'gaentizm] giantism.

giggle

- ['gigl] v кикотя се, хихикам, смея се глуповато. ['gigl] n 1. често pl кикот, хихикане; the ~s пристъп на кикотене; истеричен смях; 2. sl. нещо маловажно; шега, майтап; for a ~ за/на майтап, на шега.

giglet

- ['giglit] n лекомислено/вятърничаво момиче; леконравна жена.

gigmanity

- [gig'maeniti] n еснафско благополучие.

gigolo

- ['djigъlou] n паркетен кавалер, жиголо; сутеньор.

gigot

- ['djigъt] n фр. 1. овнешки и пр. бут; 2. вид буфан ръкав (и ~ sleeve).

gigue

- [ji:g] 1. старинен струнен инструмент; 2. жига, стар бърз танц; музика за този танц.

gila monster

- ['hi:lъ,mоnstъ] n зоол. голям отровен гущер (Heloderma suspectum).

gild

- [gild] v (gilded; gilded [gildid], gilt [gilt]) 1. позлатявам; варакосвам; 2. позлатявам, озарявам (за сльнцето и пр.); 3. разкрасявам, разхубавявам; to~ the lily опитвам се да разкрася (нещо), без да е необходимо; 4. ам. давам пари на. [gild] guild.

gilder

- ['gildъ] n човек, който позлатява/работи с варак.

gilding

- ['gildi¤] n 1. позлата; варак; 2. позлатяване; 3. украса; прикриване на неприятни неща.

gill

- [gil] n 1. обик. pl хриле; 2. обица (на пуяк, петел); 3. бот. ламели (на гьби); 4. анат. двойна брадичка; гуша (у човека); to be rosy about the ~s имам здрав/бодър вид; to be/look green/blue/yellow about the ~s имам болнав вид; изглеждам унил/смутен; 5. тех. ребро (на цилиндьр, радиатор и пр.). [gil] v 1. изкормвам (риба), 2. ловя (риба) в специална мрежа; 3. изрязвам ламели (на гьба). [djil] n мярка за течности(0.142 л, ам. 0.118 л), съд, побиращ такова количество течност.

gillet

- ['gilit] n лекомислено/весело момиче/жена.

gillyflower

- ['djiliflauъ] n бот. 1. кичест карамфил (Dian thus caryophyllus); 2. есенен шибой (Cheiranthus cheiri); 3. летен шибой (Mathiola incana).

gilt

- [gilt] вж. gildЄ. [gilt] n 1. позлата, варак, златна боя; 2. външен бляськ; 3. ам. sl. пари, мангизи; € to take the ~ off the gingerbread унищожавам илюзията. [gilt] a 1. позлатен; наподобяващ злато; 2. златист. [gilt] n млада свиня (женска).

gilt-edged

- [,gilt'edjd] а 1. с позлатени краища; 2. разг. първокласен, първокачествен, екстра; ~ securities сигурни/надеждни ценни книжа.

gimbal

- ['djimbъl] n 1. pl тех. кардан(но съединение); 2. пръстен от две концентрични халки.

gimcrack

- ['djimkraek] n евтино украшение, дрънкулка; евтини/паянтови мебели и пр. ['djimkraek] а евтин; слаб, паянтов.

gimcrackery

- ['djim,kraekъri] n дреболии, евтини украшения; евтини/слаби/паянтови предмети.

gimcracky

- ['djimkraeki] gimcrack«.

gimlet

- ['gimlit] n свределче, бургийка; eyes like ~s, ~ eyes проницателни/зорки очи; любопитни очи. ['gimlit] v l. пробивам със свредел; 2. пронизвам (за очи). ['gimlit] n питие/коктейл от джин/водка, подсладен лимонов сок и газирана вода.

gimmick

- ['gimik] n sl. l. машинка, приспособление; джунджурия; 2. ефектен трик за привличане на вниманието; what's the ~? защо те интересува? за какво ти е? ['gimik] v ам. 1. влияя на, променям (обик. по нечестен начин); 2. използувам ново ефектно средство с рекламна цел.

gimmickry

- ['gimikri] n сьбир. използуване на ефектни трикове с рекламна цел.

gimp

- [gimp] n l. ширит, шнур (за украса на дрехи и пр.), 2. подсилено с жица влакно на въдица. [gimp] v гарнирам с ширит/шнур. [gimp] n sl. кураж.

gin

- [djin] n l. клопка, капан (за дивеч); 2. тех. маган, джин; 3. тех, лебедка, вдигачка. [djin] v (-nn-) 1. хващам в клопка/капан; 2. чистя памук от семената. [djin] n джин (питие), ~ and it разг. джин с италиански вермут. [djin] n австрал. разг. туземка; жена.

gin-fizz

- ['djinfiz] n питие от джин, газирана вода и лимон.

gin-mill

- ['djinmil] n ам. кръчма, пивница.

gin-palace

- ['djin,paelъs] n пищно/претенциозно украсена пивница.

ginger

- ['djindjъ] n l. бот. джинджифил, исиот (Zingiber officinale); 2. прен. разг. живост; въодушевление, жар; темперамент; 3. червеникавокафяв цвят (особ. на коса); sl. червенокос човек; € to eat the ~ прен. обирам каймака; ~ group парламентарна група, която настоява за решителни/енергични действия; by ~! ам. разг. ха така! дявол да го вземе! ['djindjъ] v l. подправям с джинджифил; 2. възбуждам (кон), като му натърквам задницата с джинджифил; 3. прен. възбуждам, оживявам, съживявам, стимулирам (често с up). ['djindjъ] а червеникавожълт.

ginger-ale

- [,djindjъr'eil] n сладко газирано питие, подправено с джинджифил.

ginger-beer

- [,djindjъr'eil] n сладко газирано питие, подправено с джинджифил.

ginger-haired

- [,djindjъ'hЁъd] а червенокос.

ginger-nut

- [,djindjъ'nъt] gingerbread-nut.

ginger-pop

- [,djindjъ'pop] ginger-ale/-beer.

ginger-race

- ['djindjъreis] n корен на джинджифил.

ginger-snap

- [,djindjъ'snaep] gingerbread-nut.

ginger-wine

- [,djindj'wain] n домашно питие с ферментирал джинджифил.

gingerbread

- ['djindjъbred] n сладкиш с мед или петмез, подправен с джинджифил. ['djindjъbred] а пищен, натруфен, безвкусен; ~ work безвкусни украшения; позлатена украса/резба.

gingerbread-man

- ['djindjъbred'maen] n курабийка-човече с джинджифил.

gingerbread-nut

- ['djindjъbred'nлt] n курабийка с джинджифил.

gingerly

- ['djindjъli] a 1. предпазлив, внимателен; 2. деликатен, претенциозен. ['djindjъli] adv предпазливо, внимателно, страхливо.

gingery

- ['djindjъri] а 1. джинджифилов; с вкус на джинджифил; лют, остър, пиперлия, пикантен; 2. раздразнителен, буен, сприхав (за характер); пикантен (за разказ и пр.); 3. червеникав (за коса).

gingham

- ['gi¤ъm] n памучен/ленен плат на карета/райета; oксфорд.

gingival

- [djin'djaivl] а анат. на/свързан с венците.

gingivitis

- [,djindji'vaitis] n мед. възпаление на венците.

gink

- [gi¤k] n ам. sl. тип, екземпляр, индивид.

ginseng

- ['djinse¤] n бот. женшен (Panex ginseng); китайско лекарство, приготвено от корените на това растение.

gip

- [djip] gyp.

gipsified

- ['djipsifaid] а заприличал на циганин; който живее като циганин.

gipsy

- ['djipsi] n 1. циганин, циганка; 2. цигански език; 3. мургав мъж/жена; хубава черноока мургава жена. ['djipsi] а цигански; ~ boy/girl циганче. ['djipsi] v скитам като циганин; лагерувам/храня се на открито.

gipsy-table

- ['djipsi,teibl] n кръгла трикрака масичка.

gipsydom

- ['djipsidъm] n циганите.

gipsyish

- ['djipsii¦] а подобен на/като циганин.

gipsyism

- ['djipsiizm] n цигански израз.

giraffe

- [dji'ra:f] n зоол. жирафа (Giraffa camelopardalis).

girandole

- ['djirandouli] n 1. полиелей; 2. сноп от фoйерверки; 3. въртяща се водна струя; 4. обица/медальон от голям камък, заобиколен от по-малки камъни.

girasol

- ['djirъsоl] n минер, огнен опал.

girasole

- ['djirъsoul] n минер, огнен опал.

gird

- [gъ:d] v (girded, girt ['gъ:did, gъ:t]) 1. опасвам, препасвам (и с up); to ~ on o.'s sword препасвам си сабята; 2. заобикалям, опасвам; 3. прен. обличам (във власт и пр.) (with); to ~ o.s.,to ~ (up) o.'s loins стягам се/приготвям се за борба и пр. [gъ:d] v подигравам се, надсмивам се (at).

girder

- ['gъ::dъ] n тех. 1. (подпорна) греда; трегер; 2. ферма (на мост).

girdle

- ['gъ:dl] n 1. пояс (и прен.), колан; 2. ластичен колан с жартиери; 3. пръстен на стъблото на дърво, направен чрез обелване на кората; 4. онази част на скъпоценен камък, която се обхваща от обковката. ['gъ:dl] v 1. опасвам, препасвам; 2. заобикалям, обкръжавам, опасвам; 3. обелвам (кора на дьрво) във форма на пръстен.

girl

- [gъ:l] n 1. момиче, девойка; млада жена; госпожица; French/English ~ млада французойка/англичанка; factory/office ~ млада работничка/чиновничка; ~ typist млада машинописка; 2. приятелка, любима (и o.'s best ~); 3. момиче, прислужница; 4. (интимно обръщение към) жена на всякаква възраст; old ~ моето момиче.

girl Guide

- ['gъ:l'gaid] n членка на младежка организация, подобна на скаутската.

girl child

- ['gъ:lt¦aild] n момиче, дъщеря.

girl friend

- ['gъ:lfrend] girl 2.

girlhood

- ['gъ:lhud] n момичешка/младежка възраст.

girlie

- ['gъ:li] n разг. момиченце, малката. ['gъ:li] а със снимки/с участието на разголени момичета (за списание, представление).

girlish

- ['gъ:li¦] а 1. момичешки; младежки; 2. женствен.

girlishness

- ['gъ:l¦nis] n момичешки/младежки вид държане.

girly-girly

- ['gъ:li'gъ:li] a прекалено/предвзето момичешки.

girt

- [] вж. gird.

girth

- [gъ:Ґ] n 1. подпръг, колан (за кон); 2. обиколка; ширина; размер; 3. дебелина; пълнота; обем; of ample ~ доста дебел. [gъ:Ґ] v 1. опасвам, слагам подпръг на; 2. заобикалям; обкръжавам, опасвам; 3. измервам обиколката на; 4. имам дадена обиколка.

gist

- [djist] n 1. същина; същност; 2. юр. главен мотив.

gitana

- [dji'ta:nъ] n исп. циганка.

gitano

- [dji'ta:nou] n исп. циганин.

gith

- [giҐ] n бот. къклица (Agrostemma githago).

gittern

- ['gitъ:n] n старинна китара.

giuteus

- ['glu:tiъs] n анат. седалищен мускул.

give

- ['givъ] n еластичност, гъвкавост (и прен.).

give-and-take

- [,givъn'teik] n взаимни отстъпки; взаимно въздействие; размяна на мисли/мнения/реплики; ~ рolicy политика на взаимни отстъпки.

give-away

- ['givъwei] n 1. (неволно) издаване; изобличаване; самопризнание; 2. подарък; много лесен въпрос (на изпит); радио-/телевизионен конкурс с награди; 3. attr много нисък (за цена).

given

- ['givn] а 1. определен, даден (и мат.); 2. aм., шотл. собствено, кръщелно (за име); 3. склонен (to); ~ to lying склонен към лъжи; I am not ~ that way не съм такъв; не ми допадат такива работа. ['givn] adv, prep, cj при, при положение че, като се приеме; ~ good conditions при добри условия; ~ that it is so дори да е така; като се приеме, че е така. []вж. give.

giver

- ['givъ] n човек, който дава; дарител.

gizzard

- ['gizъd] n зоол. мускулест стомах, воденица.

glabrous

- ['gleibrъs] а биол. неокосмен; гладък.

glace

- ['glaesei] a фр.. 1. гладък, льскав, сатиниран (за кожа, плат); 2. захаросан, кандиран, глазиран.

glacial

- ['gleisjъl] a 1. геол. ледников; 2. леден, много студен (и прен.); 3. хим. кристализирал, на кристали.

glaciate

- ['gleisieit] v 1. заледявам, замразявам; 2. геол. покривам с лед/ледници; издрасквам/излъсквам повърхността на скали и пр. (за ледник).

glacier

- ['glaesjъ] n 1. ледник, глетчер; 2. attr ледников.

glaciology

- [,gleisi'оlъdji] n наука за ледниците.

glacis

- ['glaesis] n (pl без измен. [-siz]) 1. полегат склон/скат; 2. воен. гласис, преден склон на землено укрепление; З. ам. пол. неутрална държава между две враждебни страни.

glad

- [glaed] a 1. predic доволен, щастлив, радостен; to be ~ радвам се, доволен съм, приятно ми е (to c inf); I'll be (only too) ~ to go с (най-голямо) удоволствие ще отида; it makes my heart ~ to драго ми е да; 2. attr поет. радостен, весел, щастлив; ~ news/tidings добри/радостни вести; to give s.o. the ~ eye хвърлям някому любовни погледи; to give s.o. the ~ hand приветствувам сърдечно някого, стискам най-сърдечно ръката на някого; ~ rags sl. премяна; официални дрехи.

glad-hand

- ['glaed,haend] v ръкувам се сърдечно с.

gladden

- ['glaedn] v (за)радвам (се); веселя, развеселявам.

glade

- [gleid] n горска поляна.

gladiator

- ['gleidieitъ] n 1. гладиатор; 2. обигран политически оратор.

gladiatorial

- ['glaediъ'о:riъl] а гладиаторски.

gladiolus

- [,glaedi'oulъs] n (pl -luses,-li [-lъsiz, -1аi¦]) бот. гладиола.

gladly

- ['glaedli] adv с удоволствие/готовност; радостно, весело.

gladness

- ['glaednis] n радост, веселост.

gladsome

- ['glaedsъm] а весел, радостен, щастлив.

gladstone

- ['glaedstъn] n лек куфар(и ~ -bag).

glagolitic alphabet

- [,glaegou'litik'aelfъbit] n глаголица (първата бьлгарска азбука).

glair

- [glЁъ] n белтък на яйце; вещество, подобно на белтък на яйце. [glЁъ] v намазвам с белтък.

glaireous

- ['glЁъrias] а белтьчен; като белтък; намазан с белтък.

glaireousry

- ['glЁъriasri] а белтьчен; като белтък; намазан с белтък.

glaive

- [gleiv] n ост., поет. меч.

glam

- [glaem] разг. glamorous, glamour, glamorize.

glamorize

- ['glaemъraiz] v 1. придавам ефектен вид на (стая и пр.); 2. представям в романтична светлина; възвеличавам, възхвалявам.

glamorous

- ['glaemъrъs] а 1. очарователен; обаятелен, чаровен; 2. ефектен, бляскав, блестящ; 3. сексапилен.

glamour

- ['glaemъ] n 1. чар, очарование, обаяние; вълшебство, магия; романтика; to lend a ~ to придавам чар/обаяние на; 2. ефект, илюзия; блясък; scene of ~ ефектна/пищна гледка/сцена; 3. привлекателност; сексапил; ~ boy/girl красив обаятелен мъж/жeна (като киноартист, естраден певец и пр.). ['glaemъ] v 1. очаровам, обайвам, омайвам; омагьосвам, 2.разг. glamorize.

glance

- [gla:ns] v 1. рикоширам, отскачам, отплесвам се (често с aside, off); 2. отразявам, отражавам (често с back); блестя, проблясвам; 3. хвърлям поглед, поглеждам бегло/набързо; to ~ around one оглеждам се наоколо; to ~ aside отвръщам погледа си; to ~ through/over преглеждам/прелиствам набързо; to ~ down a list набързо прочитам списък; to ~ o.'s eyes over/down s.th. разг. преглеждам нещо набързо; 4. споменавам между другото, обик. критично или с насмешка/инсинуаиия (at). [gla:ns] n 1. удар на косо; 2. (про)блясък; 3. бегьл поглед (at, over, into); at a ~ с един поглед, веднага; at the first ~ от пръв поглед; to cast/flash/give/take a ~ хвърлям/мятам поглед (at на, върху). [gla:ns] n минер. блясък, бленда. [gla:ns] v лъскам, полирам.

glancing

- [gla:nsi¤] а 1. кос, 2. непряк, косвен.

gland

- [glaend] n анат. жлеза. [glaend] n, тех. 1. уплътнение, набивка; 2. салник.

glanders

- ['glaendъz] n pl с гл. в sing. вет. сап.

glandiform

- ['glaendifо:m] а 1. подобен на жлеза; 2. ряд. желъдовиден.

glandular

- ['glaendjulъ] a 1. на/от жлеза, жлезист; 2. ам. вроден; 3. ам. физически, полов.

glandulous

- ['glaendjulъs] a 1. на/от жлеза, жлезист; 2. ам. вроден; 3. ам. физически, полов.

glare

- [glae] v 1. блестя/светя ослепително/ярко; 2. гледам/поглеждам гневно/свирепо/кръвнишки; to ~ defiance/anger at s.o. гледам/поглеждам някого предизвикателно/гневно. [glae] n 1. ослепителен/ярък блясък; 2. фалшив/евтин блясък; 3. гневен/свиреп/кръвнишки поглед; in the full ~ of publicity в центъра на общественото внимание. [glae] n ам. огледално гладка/ледена повърхност.

glaring

- ['glЁъri¤] а 1. ярък, ослепителен; крещящ, ярък (за цвят); фрапантен (за облекло); 2. явен, очебиен, крещящ (за факт, грешка и пр.); скандален, фрапантен, поразяващ, шокиращ; груб; 3. гневен, свиреп, кръвнишки.

glary

- [glЁъri] а ярък, ослепителен.

glass

- [gla:s] n 1. стъкло; 2. стъкло (на прозорец, часовник и пр.); стъклен похлупак; 3. стъклена чаша; чаша (съдьржанието); to be fond of o.'s ~/of a ~ обичам да си пийвам; to have a ~ too many/much сръбнал/пийнал съм си повече; to call for ~es all round поръчвам за всички по чашка, черпя наред; 4. стъклария, стъкларски изделия; ~ with care" търг. внимание, чулливо; 5. оранжерия, оранжерии; 6. огледало; 7. рl очила; 8. рl бинокъл, далекоглед; 9. барометър; 10. оптическа леща; окуляр; микроскоп; 11. пясъчен часовник; 12. attr стъклен; стъкларски; people who live in ~ houses should not throw stones който сам e уязвим, да не критикува другиго. [gla:s] v 1. отразявам, отражавам; виждам отразен; 2. слагам стъкла на; слагам под/в стъкло; остьклявам; 3. гледам/търся с далекоглед; 4. правя (очите) да се изцъклят; изцъклям се (за очи).

glass-blower

- ['gla:s,blouъ] n стъклодухач.

glass-cloth

- ['gla:s,klоҐ] n 1. кърпа за бърсане на стъкло; 2. шкурка от плат; 3. плат от стъклени нишки.

glass-culture

- ['gla:s, kлlt¦ъ] n (отглеждане на) култура в оранжерия/парник.

glass-cutter

- ['gla:s,kлtъ] n 1. стъклар, джамджия (който реже стькла); 2. човек, който изработва кристални предмети; 3. елмаз (за рязане на стькло).

glass-making

- ['gla:s,meiki¤] n стъкларство.

glass-paper

- ['gla:s.peipъ] n гласпапир, шкурка.

glass-snake

- ['gla:ssneik] n зоол. вид американски гущер (Ophisaurus ventralis).

glassful

- ['gla:sful] n чаша (съдържанието) (of).

glasshouse

- ['gla:shaus] n 1. стъкларска фабрика/работилница; 2. оранжерия, парник; 3. sl. воен. затвор, арест.

glassware

- ['gla:swЁъ] n стъклария.

glasswork

- ['gla:swъ:k] n 1. стъкларство; 2. стъклария; 3. pl обик с гл. в sing стъкларска работилница/фабрика.

glasswort

- ['gla:swъ:t] n бот. морско растение, от което се е добивала сода за стъкларството (от родовете Salicornia u Salsola).

glassy

- ['gla:si] a 1. като стъкло; 2. гладък като огледало; 3. безжизнен; изцъклен.

glaswegian

- [glaes'wi:djjъn] I. а от гр. Глазгоу (в Шотландия); II. п жител на/човек родом от гр. Глазгоу.

glaucoma

- [glо:'koumъ] n мед. глаукома.

glaucous

- ['glо:kъs] а 1. синьозеленикав; 2. бот. покрит с бял мъх или прашец (за плод - напр. слива, грозде и пр.).

glaze

- [gleiz] v 1. поставям стъкла (на), остьклявам (и с in); 2. гланцирам, придавам гланц на (хартия, кожа); сатенирам (плат); слагам глазура на (сладкиш); желирам (месо, риба); гледжосвам, емайлирам; полирам; 3. ам. покривам с тънък леден пласт; 4. изцъклям се, ставам безжизнен (за очи) (и с over). [gleiz] n 1. глазура; блясък, гланц; глеч, емайл; политура; желе; 2. ам. тънък леден пласт; З. глазиране; гланциране; гледжосване, емайлиране; полиране; желиране; 4. изцъкленост, безжизненост (не очи).

glazier

- ['gleizjъ] n стьклар, джамджия.

glaziery

- ['gleiziъri] n стъкларство.

gleam

- [gli:m] n блещукане, проблясване; (про)блясък, лъч (и прен.). [gli:m] v блестя, проблясвам, блещукам, (про)светвам.

glean

- [gli:n] v 1. паберкувам, баберкувам; 2. Събирам оттук-оттам (сведения и пр.).

gleaner

- ['glinъ] n човек, който събира паберки/баберки.

gleaning

- ['gli:ni¤] n 1. паберкуване, баберкуване; 2. р1 паберки, баберки; 3. обик. р1 сведения/знания, събрани оттук-оттам.

glebe

- [gli:b] n 1. поет. земя; нива; 2. църковна земя.

glee

- [gli:] n 1. радост, ликуване, веселие; 2. песен на няколко гласа (без акомпанимент); ~ club певческо дружество.

gleeful

- ['gli:ful] а весел, радостен, ликуващ.

glen

- [glen] n (тясна) долчинка.

glengarry

- [glen'gaeri] n вид шотландска шапка (с ленти отзад).

glib

- [glib] а 1. многоречив, но сладкодумен; повърхностен; 2. свободен, плавен (за говор); готов, бърз (за отговор); хладнокръвен, нагъл (за льжа); to have a ~ tongue имам дар слово/"чене"; to be ~ in finding excuses лесно си намирам/измислям извинения.

glibness

- ['glibnis] n 1. многоречивост; "чене"; 2. свобода, плавност (на говор и пр.).

glide

- [glaid] v 1. плъзгам (се), нося (се) леко/плавно; тека леко/плавно; (пре)минавам неусетно; вървя/минавам тихо/крадешком, промъквам се, шмугвам се; to ~ over a difficult passage минавам отгоре-отгоре труден пасаж; 2. ав. летя без мотор. [glaid] n 1. плъзгане, леко/плавно движение; 2.. муз. портаменто; 3. фон. преходен звук; 4. ав. безмоторно летене; 5. наклонена плоскост; пързалка.

glider

- ['glaidъ] n ав. 1. (пилот на) безмоторен самолет; 2. водосамолет, хидроплан.

glimmer

- ['glimъ] v мъжделея, мъждукам, мигам, блещукам; просветвам, проблясвам; светвам и угасвам. ['glimъ] n мъждукане, блещукане; проблясък, лъч (и прен.); прен. смътна представа.

glimpse

- [glimps] n 1. зърване, бегъл поглед; мимолетно впечатление; to catch a ~ of зървам, съзирам; at a ~ от пръв поглед, с един поглед. [glimps] v зървам, съзирам, хвърлям бърз поглед (at, upon).

glint

- [glint] v (про)блясвам, (про)светвам. [glint] n (про)блясък, отблясък.

gliptic

- ['gliptik] a резбарски; гравьорски.

glissade

- [gli'sa:d] n 1. плъзгане/спускане по заснежен/ заледен склон; 2. глисад (балетна стьпка). [gli'sa:d] v 1. плъзгам се/спускам се по заснежен/ заледен склон; 2. правя глисад (в балет).

glisten

- ['glisn] v лъщя, блестя; светя, искря. ['glisn] n блясък, лъскавина, светлина.

glister

- ['glistъ] glitter.

glitter

- ['glitъ] v блестя (и прен.), лъщя; искря. ['glitъ] n 1. блясък; искрене; 2. блясък, пищност, великолепие.

glittering

- ['glitъri¤] a 1. блестящ, лъскав; искрящ; 2. блестящ, пищен, великолепен; ~ promises големи, но празни обещания.

gloaming

- ['glouni¤] n поет. вечерен здрач, сумрак; in the ~ привечер, по здрач.

gloat

- [glout] v радвам се/наслаждавам се тайно (over на); злорадствувам. [glout] n злорадство.

gloating

- ['glouti¤] а алчен (за очи); злорадствуващ.

global

- ['gloubl] a 1. сферичен; 2. световен, всесветски, в световен мащаб; 3. глобален, общ.

globe

- [gloub] n 1. кълбо, сфера, топка; 2. земно кълбо, земя; небесно тяло; 3. глобус (географски, на лампа и пр.); use of the ~s ост. изучаване на география и астрономия; 4. анат. очна ябълка.

globe artichoke

- ['gloub,a:tit¦ouk] =artichoke.

globe lightning

- ['gloub,laitni¤] n кълбовидна светкавица.

globe-trotter

- ['gloub,trоtъ] n човек, който странствува по земното кълбо, ненаситен турист., globular [glоbjulъ] а 1. кръгъл, сферичен, кълбовиден; 2. global 1,2.

globule

- ['gbоbju:l] n 1. топчица, капчица; 2. фарм. хапче.

glockenspiel

- ['glоkъspi:l] n муз. глокеншпил (инструмент).

gloom

- [glu:m] n 1. мрак; 2. мрачност; мрачно настроение, меланхолия; to throw/cast a ~ over/upon прен. хвърлям сянка върху, помрачавам (настроениетона). [glu:m] v 1. мрачен/унил/навъсен/потиснат съм; to ~ at/on s.o. гледам някого навъсено; 2. заоблачава се, мръщи се, намръщва се (за небето); 3. помрачавам настроението на.

gloomy

- ['glu:mi] а 1. мрачен, тъмен; 2. мрачен, навъсен; тъжен, унил, меланхоличен; безрадостен; потискащ; to take a ~ view of things гледам мрачно на нещата, черноглед/песимист съм.

gloria

- ['glо:riъ] n 1. рел. слава; во вышних богу (част от литургия); 2. ореол.

glorification

- [,glо:rifi'kei¦n] n 1. възхваляване, възхвала, славословие; прославяне, прослава; 2. разг. шумна веселба.

glorify

- ['glо:rifai] v 1. възхвалявам, славя, прославям; 2. славословя; превъзнасям, величая; окръжавам с ореол; 3. разг. украсявам, разкрасявам, придавам по-важен/богат видна нещо просто/обикновено; it's nothing but a glorified cottage това не, e нищо друго, освен една разкрасена селска къща.

gloriole

- ['glо:rioul] n ореол, сияние.

glorious

- ['glо:riъs] a 1. (про)славен; 2. великолепен, възхитителен, прекрасен, божествен; З. разг. славен, знаменит, чудесен, прекрасен (и ирон.); to have a ~ time прекарвам чудесно; it was ~ fun знаменито/много весело беше; 4. разг. пийнал, развеселен; what a ~ mess! разг. каква невероятна/ ужасна бъркотия!

glory

- ['glо:ri] n 1. слава; to give ~ to God възхвалявам бога; ~ be to God! слава/хвала на бога; ~ (be)! велики боже! 2. великолепие, красота, блясък, величие; a perfect ~ of a day великолепен ден; 3. триумф, връх на славата; 4. gloriole; to go to ~ разг. умирам, отивам на оня свят; провалям се, пропадам. ['glо:ri] v гордея се; радвам се, ликувам, тържествувам (in); хваля се, перча се (in).

glory-hole

- ['glо:rihoul] n I. мор. склад за провизии; 2. каменоломна, кариера; 3. разг. килер/стая/чекмедже, в което се хвърлят всякакви вещи.

glorying

- ['glо:rii¤] а 1. хвалебствен, славословен; 2. изпълнея със самохвалство.

gloss

- [glоs] n 1. блясък, лъскавина; политура; 2. външен блясък, измамлива външност, "лустро"; to pot a ~ on the truth замазвам/прикривам истината; to cover o.'s actions with a ~ of legality прикривам действията си под маската на законност. [glоs] v 1. лъскам (се), излъсквам (се), полирам; 2. прен. замазвам (грешки и пр.) (over). [glоs] n 1. глоса, обяснение/превод на трудни думи в текст, буквален превод на текст ред по ред; 2. glossary; 3. коментар, тълкуване. [glоs] v 1. снабдявам с глоси/коментар/речник; 2. тълкувам, правя критични бележки (upon).

glossary

- ['glоsъri] р глосар, кратък речник нa специални/редки думи.

glossy

- ['glоsi] а 1. лъскав (и прен.); излъскан; гладък, полиран; гланцов; ~ magazine луксозно/модно списание; 2. изкуствено изискан, предвзет, пищен. ['glоsi] n разг. 1. луксозно/модно списание; 2. Снимка на гланцова хартия.

glottal

- ['glоtl] а анат. на глотиса; ~ stop фон. ларингален експлозив.

glove

- [glлv] n ръкавица; to fit like a ~ лежа/прилягам идеално/като ръкавица (за дреха); to fight with the ~s off боксирам се без ръкавици; прен. водя ожесточена/безпощадна борба; to take off the/to handle without ~s боря се/споря ожесточено с. [glлv] v слагам ръкавица на; ~d hand ръка в ръкавица.

glove-compartment,-locker

- ['glлvkъm,pa:tmъnt,-,lоkъ] n авт. "жабка", екмедженце за ръкавици, бърсалка и пр.

glover

- ['glлvъ] n 1. майстор на ръкавици, ръкавичар; 2. продавач/търговец на ръкавици.

glow

- [glou] v 1. грея, светя; блестя; нажежен съм силно; 2. горя (без пламък), излъчвам светлина/топлина; 3. прен. горя, пламтя, светя, искря (with от); to ~ with health пращя от здраве. [glou] n 1. нажеженост; жарава, in a ~ разгорен (за огьн); прен. сгорещен, разгорещен; 2. светлина; (от)блясък; зарево; 3. топлина; затопляне; сгорещеност; all in a ~ after a bath приятно затоплен след баня; 4. яркост; червенина, руменина; топлина (на цвят и пр.); 5. прен. жар, плам(ък), пламтеж.

glow-worm

- ['glouwо:m] n зоол. светулка (Lampyris).

glower

- ['glauъ] v гледам намръщено/гневно/заплашително; мръщя се (at на). ['glauъ] n сърдит/заплашителен/кръвнишки поглед.

glowing

- ['gloui¤] а 1. нажежен; излъчващ светлина/топлина; 2. прен. пламенен, горсщ, възторжен;пламнал; 3. почервенял, заруменял, пламнал (за бузи); 4. ярък (за цвят).

gloxinia

- [glоk'siniъ] n бот. глоксиния (Sinningia speciosa).

glucinum

- [glu:'sainъm] n хим. берилий.

glucose

- ['glu:kous] n гликоза.

glue

- [glu:] n туткал; лепило; клей. [glu:] v 1. лепя, залепвам (to, on); слепвам; 2. прен.: to be ~d to s.o./s.th. не се отделям от някого/нещо; to have/keep o.'s eyes ~d to the TV screen не откъсвам очи от телевизора; to hive o.'s eye/ear ~d to the keyhole долепил съм око/ухо до ключалката.

glue-pot

- ['glu:pоt] n 1. съд за затопляне на лепило; 2. разг. разкалян терен.

gluey

- ['glu:i] а лепкав, леплив.

glum

- [glлm] а навъсен, намръщен; мрачен, печален; to look ~ чумеря се.

glume

- [glum] n бот. покривна люспа.

glumness

- ['glлmnis] n навьсеност, начумереност, мрачност.

glut

- [glлt] v (-tt-) 1. насищам, пресищам (u прен.); тьпча, натъпквам (with); to ~ o.s./o.'s appetite тъпча се, натьпквам се; преяждам; 2. тьрг. наводнявам, пресищам, пренасищам (пазар) (with). [glлt] n пресищане, преситеност (и на пазар).

gluten

- ['glu:tъn] n глутен.

glutinosity

- [,glu:ti'nоsiti] n лепливост, лепкаво glutinous ['gI:utinъs] а лепкав.

glutton

- ['glлtn] n 1. лакомец, лакомник, чревоугодник; 2. жаден/ненаситен човек (и прен.); 3. човек, който много издържа. на нещо; to be a ~ for work ненаситен съм на работа; 4. зоол. лакомец (Gulo luscus).

gluttonize

- ['glлtъnaiz] v ям лакомо/ненаситно, тьпча се.

gluttonous

- ['glлtъnъs] а лаком, ненаситен.

gluttony

- ['glлtъni] n лакомия, ненаситност; преяждане.

glycerine

- ['glisъri:n] n хим. глицерин.

glycerol

- ['glisъrоl] n хим. глицерин.

glycogen

- [''glikoudjen] n хим. гликоген, животинска скорбяла.

glyph

- [glif] n I. арх. отвесен дълбей, глиф; 2. археол. релефна фигура.

glyphogrophy

- [gli'fоgrъfi] n глифография, електротипия, галванотипия.

glyptics

- ['gliptiks] n pl с гл. в sing изкуство за гравиране на скъпоцении камъни, глиптика.

glyptograph

- ['gliptоgra:f] n гема; гравиран камък.

gnarl

- [na:l] n възел, чеп, сък, чвор.

gnarled, gnarly

- [na:ld, 'na:li] a 1. чворест, чепат, съковит; иэкривен; 2. загрубял, съсухрен (за лице); 3. възлест, кокалест, обезформен (за рьце); 4. прен. чепат.

gnash

- [nae¦] v скърцам със зъби от яд/болка (и ~ o.'s teeth).

gnat

- [naet] n 1. зоол. комар (Culex pipiens и др.); мушица; 2. прен. дребна неприятност, бял кахър; 3. дребно/маловажно нещо; to strain at ~ дребнав съм, хващам се за дреболии.

gnathic

- ['naeҐik] a. анат. челюстен.

gnaw

- [nо:] v (gnawed [nо:d]; gnawed, gnawn [по:п]) 1. гриза, изгризвам, глозгам; to ~ (at) a bone гриза/глозгам кокал; 2. разяждам (метал); 3. прен. мъча, измъчвам, тормозя, терзая.

gneiss

- [nais] n минер. гнайс.

gness

- [ges] n предположение, догадка; (приблизителна) сметка/изчисление (и round ~); shrewd ~ правдоподобно предположение; at a ~ на око; приблизително; by ~ наслуки; it is anyone's ~ никой не може да каже (със сигурност); to make/have a ~ изказвам предположение; one man's ~ is as good as another's всеки може да мисли каквото си ще; to miss o.'s ~ лъжа се, излъгвам се, не познавам; you have another ~ coming грешиш, съвсем не е така; my ~ is that предполагам/почти съм сигурен, че.

gnome

- ['noumi:] n 1. мит. джудже, гном; 2. разг. (опасен, влиятелен) международен финансист/банкер. ['noumi:] n гнома, сентенция; афоризъм.

gnomish

- ['nouni¦] а като джудже/гном; уродлив.

gnomon

- ['noumоn] n гномон, стрелка (на сльнчев часовник).

gnostic

- ['nоstik] I. п гностик; II. а гностичен.

gnosticism

- ['nоstisizm] n фил. гностицизьм.

gnu

- [nu:] n зоол. гну, африканска антилопа (Connochaetes).

go

- [gou] v (went [went]; gone [gоn]) 1. отивам, ходя; 2. вървя, ходя, минавам; who ~es there? кой e там? кой e? to ~ the sbortest way минавам по/вэемам най-краткия път; 3. движа се, вървя; в движение съм; работя, в действие съм (за механизьм); бия (за cъpце), в обръщение съм (за пари): to set ~ing пускам в действие, задвижвам; to keep ~ing 1) поддържам в действие; 2) вървя си, продължавам; to keep the conversation/fire ~ing поддържам разговора/огъня; to keep s.o. ~ing in/with s.th. поддържам/постоянно снабдявам някого с нещо, не оставям някого да му липсва нещо; 4. вървя, минавам, напредвам, развивам се; (пре)успявам; how ~es it? how are things ~ing? разг. как си? как е (работата)? if all ~es well (with us) ако всичко върви добре, ако не ни се случи нещо (лошо); the case went for/against him делото бете решено в негова полза/вреда; 5. отивам си, вървя си, тръгвам; (за)почвам; we mist ~/be ~ing now трябва да си вървим/да тръгваме; they are all gone всички си отидоха; ~! сп. тръгвай! (при стартиране); be gone! ост. отивай си! махай се! Here ~es! хайде! почваме! there you ~ again! пак започна! from tile word ~ от самото начало; 6. изчезвам, изгубвам се; прен. отивам, свършвам се, изчерпвам се; пропадам, загивам; бивам махнат/отстранен/уволнен; it has/is all gone всичко се свърши, нищо няма вече; all hope is gone изчезна/пропадна всяка надежда; that's the way the money ~es сто как отиват парите; that clause will have to ~ тази клауза трябва да се махне; I wish the pain would ~ да можеше да престане болката; the car was the first luxury to ~ колата беше първият лукс, от който се лишиха; 7. пропадам, срутвам се, счупвам се, рухвам; скъсвам се; продънвам се; фалирам; 8. минавам (за време); he has still two months to ~ остават му още два месеца; 9. звъня, бия, удрям; 10. навършвам (години); be is/has gone forty има/навършил e вече четиридесет (години); 11. вървя, минавам, водя (за пьт и пр.), простирам се (за планини и пр.); стигам; 12. Ставам достатьчио дълъг/голям съм; побирам се; влизам, деля се; the belt won't ~ round her waist коланът не є става; the plank just ~es across the brook дъската тъкмо стига да се прекоси потокът; 2 into 6 ~es 3 times 6 делено на 2 е 3; 13. стои, слага се; these books ~ on the top shelf тези книги стоят/се слагат на най-горната полица; 14. продавам се, харча се, вървя; to be ~ing cheap продава се eвтино; that's not dear as things ~ това не e скъпо за днешните цени; ~ing! ~ing! gone! продава се! продава се! продадено! (при тьрг. придружено от три удара на чукчето); 15. вървя, приемам се, валиден съм, минавам; everything ~es here всичко минава/се приема тук; do British pounds ~ here? тук вървят ли английски лири? 16. глася, съм (за текст, мелодия и пр.); this is how the tune ~es ето как e мелодията; 17. бивам даден/ оставен/завещан, падам се (някому), ставам притежание (to); victory always ~es to the strong победата винаги e на силния; honours do not always ~ to the most deserving невинаги най-достойният получава почестите; 18. допринасям, служа; необходим съм; qualities that ~ to make a great man качества, необходими, за да бъде човек велик; 19. само в pres р има, намира се, дава се; предлага се, сервира се; there is a cold supper ~ing downstairs долу има/се сервира студена вечеря; if you hear of any jobs ~ing ако чуеш, че има някъде работа; 20. съм, ходя, намирам се, живея (в някакво обичайно сьстояние); to ~ in fear of o.'s life живея с постоянен страх за живота си; to ~ with young бременна съм (за животно); 21. последван от прил. или израз ставам; to ~ blind ослепявам; to ~ into a faint/a swoon припадам; 22. в сьчет. на гл. to be є pres р на go изразява: 1) близко бьдеще; do you think it is ~ing to rain? мислиш ли, че ще вали? 2) намерение: are you ~ing to behave or not? имаш ли намерение да се държиш/ще се държиш ли прилично/(или не)? I was ~ing to have walked имах намерение/щях да вървя пеша (но не вьрвях); 3) решителност: I'm not ~ing to be cheated няма да позволя да ме (из)мамят; 23. с ger 1) ходя (на ски, лое и пр.); to ~ mushrooming ходя/отивам за гъби; 2) изразява неудоволствие от някаква постьпка, навик: don't ~ telling me lies (хем) да не вземеш да ме лъжеш: 24. залагам; карти обявявам; 25. ам. понасям, търпя; 26. ам. обик. с can (позволявам си) да платя; I can't ~ the price не мога да платя такава цена/толкова пари; to ~ all out напрягам всички сили (for за), запален/въодушевен съм (for за); to ~ it разг. отдавам се/удрям го на живот, живея си; ~ it! разг. хайде! карай! давай! to ~ it alone разг. действувам сам, поемам цялата отговорност; to let ~ вж. letЄ 3; ~ fly a kite/jump in the lake/lay an egg ам. sl. я не се бъркай! я се разкарай! just ~ and try! само се опитай! (заканително); she went and got married тя взе, че се ожени; now you've been and gone and done it! sl. Хубаво си я оплескал! all the time he was speaking he went like this през цялото време, докато говореше, правеше ей така (някакьв жест или гримаса); to ~ bang разг. изгърмявам (за пушка); she's a good cook as cooks ~ now добра e, като имаш предвид какви ca сега готвачките; it ~es without saying от само себе си се разбира, не ще и дума; what I say ~es каквото аз кажа, това става; думата ми тежи; аз заповядвам: this ~es to show това идва да покаже; to ~ to great lengths/trouble/pains to do s.th. полагам всички усилия да направя нещо; to ~ for broke ам. разг. напрягам всички сили; to ~ the distance изпълнявам задача; I could ~ a soda ам. (с удоволствие) бих изпил/пийнал една сода; go about 1) ходя насам-натам, излизам, движа се излизам, ходя (с момиче, момче); нося се (за слух); 2) мор. обръщам курса; воен. обръщам се; 3) кръстосвам, движа се по/из; 4) залавям се за, започвам (работа); tell me how to ~ about it кажи ми как да постьпя/да започна; to ~ about o.'s work гледам си/върдааси работата; ~ about your business! гледай си работата! махай се oттук! go across преминавам (река, мост и пр.); go after 1) тичам по (жена); 2) тьрся (работа, служба); go against 1) съм/обръщам се против, във вреда съм на;his appearance ~es against him външният му вид му пречи/не го представя добре; the war is ~ing against them войната няма благоприятен развой/не върви добре за тях; to ~ against the tide/current плувам срещу течeнието (и прен.); 2) противен/противоположен съм на, в разрез съм с; it ~es against me/my conscience съвестта не ми позволява; go ahead 1) напредвам; 2) почвам; продължавам; ~ ahead! тръгвай! карай! 3) изразява разрешение: may I smoke here? - ~ ahead! мога ли да пуша тук? - пуши си! go along 1) вървя (по)край; 2) работя; напредвам (в работа); it'll become easier as you ~ along ще ти стане по-лесно в процеса на работата; 3) придружавам (with s.o. някого); 4) съгласявам се (with s.o. с някого); I ~ along with that съгласен съм с това, съгласих се; 5) вървя ръка за ръка с; happiness does not always ~ along with prosperity щастието не върви винаги ръка за ръка с благосьстоянието; ~ along with you! 1) хайде де! не ми ги разправяй такива! 2) махай се! 3) стига си нахалничил! go around 1) go about 1; 2) go round 5; 3) go round 2; go at 1) нападам, нахвърлям се на; 2) залавям/заемам се енергично с; go away 1) отивам си, заминавам; 2) минавам, изчезвам (за епидемия, болка и пр.); 3) задигам (with s. th. нещо); go back 1) (за)връщам се; 2) отстъпвам (напр. няколко крачки и пр.); 3) тръгвам назад, западам, израждам се; 4) стигам до, водя началото си от; his family ~es back for hundreds of years to the time of... семейството му води началото си отпреди стотици години от времето на...; 5) to ~ back on o.'s word отстъпвам от/не изпълнявам обещанието си; изоставям, измамвам (някого); go before 1) вървя пред, предшествувам; 2) имам предимство над; 3) тръгвам/отивам по-рано; go behind 1) вървя отзад, следвам; 2) търся истинската причина/смисъл; ~ behind s.o.'s back върша/казвам нещо зад гърба на някого; go between посреднича между; go beyond превишавам; to ~ beyond o.'s instructions/orders превишавам дадените ми нареждания; that's ~ing beyond a joke това вече не e шera; go by 1) минавам край/през; 2) минавам, преминавам (и за време); 3) водя се/съдя по; спазвам (правило и пр.); to let s.th. ~ by 1) пренебрегвам/не обръщам внимание на нещо; 2) пропускам/изпускам нещо (възможност); that's wrong, but let it ~ by това не e правилно, но от мен да мине; go down 1) слизам (по); 2) падам; спускам се (за път); залязвам (за сльнце и пр.); 3) гълтам се, приемам се (за храна и прен.); a crumb went down the wrong way една троха ми влезе в кривото гърло; to ~ down well харесвам се, приемам се (with от); the play went down well with the audience пиесата бе добре приета от/се хареса на публиката; 4) потъвам; 5) падам, бивам победен; пропадам (и на изпит); to ~ down to an opponent бивам победен от/предавам се на противник; Rome went down before the barbarian invaders Рим падна под ударите на варварските нашественици; б) намалявам, спадам (за цени, температура, тегло, гума, оток и пр.); стихвам, утихвам (за вятър и пр.); 7) западам; he has gone down in the world западнал e; 8) карти не правя обявените взятки, влизам; 9) стигам/продължавам до; this history book ~es down to the 18th century този учебник по история стига до XVIII в.; 10) бивам запомнен; he will ~ down to posterity ще бъде запомнен от бъдещите поколения; 11) разболявам се (with от); 12) бивам записан (в книга); 13) намирам се в упадък; западам; 14) напускам университета; 15) sl. отивам в затвора; go for 1) отивам за, отивам да повикам; 2) нахвърлям се на, нападам, атакувам; ~ for him! дрьж! (на куче); 3) мъча се да постигна/докопам; 4)разг. предпочитам, имам слабост към; 5) поддържам, приемам (идея и пр.); 6) имам значение/влияние; важа; that ~es for nothing/little това няма никакво значение, не важи; that -es for you too това важи и за теб. go forth книж. 1) излизам; поемам, тръгвам; 2) бивам публикуван/издаден; go forward 1) тръгвам, излизам; 2) напредвам (за работа); 3) става; what is ~ing forward here? Какво става тук? 4) to ~ forward with продължавам (работа и пр.); go in 1) влизам; 2) скривам се, затьмнявам се (за луна, слънце); 3) участвувам в състезание; ~ in and win! на добър час! пожелавам ти успех! to ~ in for а) занимавам се с; участвувам в; to ~ in for poultry/bees отглеждам домашни птици/пчели; to ~ in for a course of lectures записвам се за/следвам курс от лекции; б) интересувам се от; обичам, предпочитам, имам слабост към, съм по; to ~ in for sports спортувам; to ~ in with cдpужaвaм се с; go into 1) влизам в; 2) влизам/навлизам/впускам се в; проучвам; занимавам се с; 3) изпадам в (транс, кома); избухвам в (смях); to ~ into a consumption заболявам от туберкулоза; to ~ into liquidation фалирам; обявявам ликвидация; to ~ into second gear превключвам/преминавам на втора скорост; go off 1) отивам си, вървя си; отдалечавам се; тръгвам; излизам от сцената (за актьор); 2) избягвам (с някого); задигам (with s.th. нещо); 3) гръмвам (за орьжие); избухвам, експлодирам; удрям, звъня, иззвънявам (за звьнец, будилник); 4) избелявам (за цвят); изчезвам, преминавам (за болка); избледня. вам, заличавам се (за впечатление, чувство); губя свежестта/силата/вкуса си; влошавам се; отслабвам; намалявам; развалям се (за храна); her voice is ~ing off тя започва да губи гласа си, гласът и започва да се разваля; 5) впускам се, отдавам се (into в, на спомени и пр.); избухвам (into в) (смях и пр.); 6) заспивам; припадам; 7) умирам; 8) вървя, минавам, излизам (добре, зле); ставам, случвам се; 9) разпродавам се, похарчвам се; 10) изгубвам вкус към; отказвам се от; I have gone off meat вече не ми се яде/не ям месо; I have gone off motoring вече ми омръзна да карам/нe карам кола; 11) ругая (at); go on 1) продължавам (и с ger); to ~ on with o.'s work/with what one is doing продължавам си работата; 2) разг. постъпвам, действувам, дьржа се; you mustn't ~ on like that недей/не прави така; she went on dreadfully тя направи ужасна сцена; тя се държа ужасно: she ~es on at her husband terribly тя прави ужасни сцени на мъжа си; 3) говоря надълго и на широко; 4) става, върши се, води се, прави се; how are you ~ing on? как си? как я караш? 5) ставам/по мярка съм на; 6) театр, излизам, появявам се (на сцената); 7) основавам се на, водя се по; what evidence are you ~ing on? на какви доказателства се позоваваш? 8) (пре)минавам (to към); let's ~ on to the next item да преминем към следващата точка; 9) наближавам (вьзраст, час); ~ on! разг. глупости! as time ~es on с течение на времето, след време; the lights suddenly went on изведнъж лампите светнаха; he went on to say that след това/после/по-нататьк (в изказването си) той каза, че; that's enough to ~ on with това ще ти свърши работа засега; it's ~ing on for three months since I saw him (last) има почти три месеца, откакто не съм го виждал; go out 1) излизам; to ~ out of the room излизам от стаята; out you ~! вън! махай се! to ~ out shopping излизам на пазар; 2) излизам, ходя (на театьр, гости и пр.); 3) ходя да работя, ставам (някакьв); to ~ out washing ходя да пера по къщите; to ~ out as a governess ставам гувернантка; 4) излизам на стачка, стачкувам (и to ~ out on strike); 5) емигрирам, заминавам (to), 6) излизам от мода, минава ми модата, не се търся вече (u to ~ out of fashion); 7) угасвам (за светлина), 8) пол. подавам оставка; падам от власт; 9) оттеглям се (за прилив); 10) свършвам, към края си съм; 11) излизам (за заповед и пр.), бивам публикуван/оповестен; ставам известен, разчувам се; 12) кандидатствувам (for за); 13) карти играя последната си карта; правя игра; 14) бия се на дуел; my heart went out to him 1) веднага ми стана симпатичен; 2) изпитах сьчувствие към него, съжалих го; my heart went out in sympathy with her дълбоко и сьчувствувах; to ~ all out разг. правя/полагам всички усилия/всичко възможно;

go over

- 1) преминавам през/над; пресичам (to към); how long does it take to ~ over? колко трае пътуването? (през океана, морето); 2) преминавам към (друга па я, религия и пр.); 3) преглеждам, разглеждам; изучавам подробно; проверявам; преговарям, преповтарям; 4) повтарям (рисунка, чертеж); 5) (пре)обръщам се, прекатурвам се; 6) имам успех, бивам приет добре; go round 1) заобикалям, правя обиколка; 2) въртя се; 3) обикалям; 4) go about 1; 5) стигам за всички; is there enough wine to ~ round? виното ще стигне ли за всички, има ли достатъчно за всички? 6) отбивам се у; to ~ round to the Brown's отбивам се у сем. Браун; to ~ round to see отивам да видя, отивам на гости у; go through 1) минавам през; the book has gone through six editions книгата e претърпяла 6 издания; 2) прониквам през, пронизвам; пробивам, продупчвам; 3) преглеждам/разисквам внимателно; проучвам; преговарям; 4) претърсвам; 5) изкарвам, свършвам (курс и пр.); изпълнявам (роля, формалкости); преживявам,претърпявам; 6) бивам приет/одобрен (за законопроект и пр.); минавам/приключвам благополучно; the call didn't ~ through не ме свързаха (по телефона); 7) разпилявам, изяждам (имот, пари); 8) свършвам/довеждам докрай; постоянствувам; I can't ~ through with it не мога да извърша/направя/изтърпя това; go to 1) правя, възлизам на; 12 inches ~ to the foot 12 инча правят един фут; 2) замайвам; wine that ~es to o.'s head вино, коего удря в/замайва главата; success has gone to his head успехът го e главозамаял; go together 1) вървим заедно, подхождаме си (за цветове, храна, идеи и пр.); 2) спадам кьм, вървя с (u c with); 5 acres ~ together with the house с къщата вървят и 5 акра земя; go under l) потьвам; 2) пропадам; разорявам се, фалирам; бивам победен/уиищожен; 3) sl. умирам, загивам; 4) бивам забравен; 5) изгубвам съзнание (при упойка); 6) залязвам, скривам се зад хоризонта (за слънцето); go up 1) (из)качвам се; вдигам се (за завеса); издигам се, надигам се; полетявам нагоре; to ~ uр in s.o.'s estimation издигам се в очите на някого; her hands went up in horror тя вдигна ръце ужасена; 2) (по)качвам се, повишавам се (за температура, цена и пр.); поскъпвам; 3) избухвам (в пламьци); експлодирам; изгарям; to ~ up in smoke прен. провалям се, пропадам, ставам на пух и прах; the lights went up лампите светнаха; 4) раста, нараствам; 5) приближавам се, отивам (to при); б) достигам (известна сума) (to); 7) ам. sl изпадам под влияние на наркотик; to ~ up a form минавам в по-горен клас; to ~ up to town отивам в града (особ. в Лондон); to ~ up to the university постъпвам в университета; връщам се в университета (за семестьра); go with 1) придружавам, отивам/вървя/ходя с; сьпътствувам; to ~ with the times в крак съм с времето; to ~ with the tide прен. нося се по течението; 2) подхождам на, вървя с (за цветове, мнения и пр.); спадам към; 3) съгласявам се с, поддържам, гласувам за; go without минавам без; нямам. [gou] n (pl goes [gouz]) разг. 1. движение; on the ~ в движение; 2. енергия, предприемчивост, замах; въодушевление; прен. пълна пара; to be full of ~, to have plenty of ~ енергичен съм, имам замах; 3. опит; удар, замах; to have a ~ at s.th. опитвам се да направя нещо; let's have a ~! дай да опитаме! at one ~ на един път, с един удар, наведнъж; first ~ още от първия опит/път; 4. чаша питие; two more ~es of whiskey още две чаши уиски; 5. пристъп (но болест) 6. неочакван/неприятен обрат/положение/случка; here's a rum/pretty ~ стана тя, каквато стана; that was a near ~ едва отървахме кожата; it was a capital ~ чудесно стана така; 7. сделка, споразумение; is it a ~? съгласен ли си? it is a ~ дадено; it's no ~ безсмислено/невъзможно e; тая няма да я бъде; high heels are all the ~ високите токове ca последна мода/много модерни; the great/the little ~ последният/първият изпит за бакалавърска степен в Кеймбридж; to make a ~ of сполучвам, успявам, потръгва ми (в брак, предприятие, начинание и пр.). [gou] а 1. в изправност; изправен; 2. моден; 3. напредничав. [gou] n вид японска игра.

go-ahead

- ['gouъhed] а предприемчив, напредничав. ['gouъhed] n 1. енергия, предприемчивост; 2. енергичен/предприемчив човек; 3. сигнал/разрешение за започване; прен. зелена улица.

go-around

- ['gouъ,raund] n ам. 1. прен. кръг, рунд (на преговори и пр.); разгорещен спор; 2. прен. разиграване; 3. обиколка, кръг.

go-as-you-please

- ['gouъzju'pli:z] а attr разг. 1. безпланов неметодичен; 2. свободен, непринуден.

go-ashore

- [gouъ'¦о:] a attr мор. за слизане на брега (за дрехи).

go-between

- ['goubi,twi:n] n 1. посредник; 2. сводник.

go-by

- ['goubai] n: to give s.o./s.th. the ~ не забелязвам, правя се, че не виждам/чувам някого/нещо; подминавам някого/нещо.

go-cart

- ['gouka:t] n 1. стоялка; 2. ръчна количка; детска спортна количка; 3. малък кабриолет.

go-getter

- ['gou,getъ] n разг. енергичен/предприемчив човек; кариерист, използвач.

go-go

- ['gou,gou] a 1. енергичен, необуздан; 2. спекулантски; 3. ам. на/от дискотека; дискотечен; 4. ам. ултрамодерен.

go-off

- ['gou'оf] n опит; удар; at first ~ от първия път; at one ~ с един удар. от един път, наведнъж.

go-slow

- [,gou'slou] I. a: ~ policy политика на изчакване; II. n умишлено забавяне на темпото на работа (в знак на протест).

go-to-meeting

- [,goutъ'mi:ti¤] а разг. неделен, празничен, официален (за дрехи).

goMen Legend

- [,gouldъnledjъnd] n легенда aypea, сборник от житиета на светии (XIII в.).

goad

- [goud] n 1. остен; 2. подтик, стимул. [goud] v 1. мушкам/ръгам/карам с остен; 2: подтиквам, възбуждам, стимулирам (и с on); предизвиквам; to ~ s.o. into doing s.th. предизвиквам/тласкам някого да направи нещо; to ~ s.o. into (a) fury вбесявам/разярявам някого.

goal

- [goul] n 1. сп. врата; финал; 2. сп. гол; to kick/make/score a ~ вкарвам/отбелязвам гол; 3. цел; местоназначение; цел на пътуване.

goal kick

- ['goulkik] n сп. вкарване на топката в игра след аут.

goal-line

- ['goullain] n футб. гол-линия.

goal-post

- ['goulpoust] n футб. странична греда.

goal-scorer

- ['goul.skо:rъ] n сп. играч, който отбелязва гол.

goal-tender

- ['goul, tendъ] ам. goalkeeper.

goalie

- ['gouli] разг. goalkeeper.

goalkeeper

- ['goul,ki:pъ] n футб. вратар.

goalless

- ['goullis] а сп. с нулев резултат.

goat

- [gout] n 1. коза, козел; young ~ козле, козичка, яре; 2. зодиакалният знак Козирог; 3. развратник; 4. разг. несериозен/глупав човек; 5. ам. разг. sca-pegoat; a to get s.o.'s ~ разг. раздразням/ядосвам/нервирам някого.

goat's-beard

- ['gouts,biъd] n бот. 1. коча билка (Spiraeaulmaria); 2. козя брада (Tragopogon pratensis).

goat-god

- ['goutgod] n мит. богът Пан.

goatee

- [gou'ti:] n козя брадичка.

goatherd

- ['gouthъ:d] n козар(че).

goatish

- ['gouti¦] а 1. като коза, кози; 2. развратен, похотлив; 3. смрадлив.

goatskin

- ['goutskin] n козя кожа; шевро.

goatsucker

- ['goutsлkъ] n зоол. козодой, нощна лястовица (Caprimulgus europaeus).

gob

- [gоb] n вулг. храчка. [gоb] v вулг. плюя, храча. [gоb] n ам. sl. моряк. [gоb] n sl. уста, плювалник. [gоb] n ам. 1. буца; 2. голямо количество.

goban(g)

- [gou'bae¤] n вид японска игра.

gobbet

- ['gоbit] n 1. хапка (сдъвкана) храна; глътка; парче; буца, комат; 2. откъс за превод и анализ на изпит.

gobble

- ['gоbi] v лапам, нагъвам, плюскам; to ~ up излапвам. ['gоbi] v крякам (за пуяк). [] n крякане (на пуяк).

gobbledegook

- ['gоbldiguk] n разг. бомбастичен политически и пр. жаргон.

gobbledygook,-degook

- ['gоbldiguk] n разг. бомбастичен политически и пр. жаргон.

gobbler

- ['gоblъ] n лакомец, лакомия. ['gоblъ] n ам. пуяк.

gobby

- ['gоbi] n sl. 1. войник от крайбрежната охрана; 2. американски моряк.

gobelin

- ['goubъlin] n гоблен (и ~ -tapestry).

gobemouche

- ['gоbmu:¦] n лековерен човек, лапни-шаран.

goblet

- ['gоblit] n чаша със столче; поет. чаша, бокал.

goblin

- ['gоblin] n зъл дух; таласъм.

goby

- ['goubi] n зоол. попче (сем. Gobiidae).

god

- [gоd] n бог; false ~s кумири; to depart to G. отивам си от тоя свят; by G.! ей богу! G. damn! дявол да го вземе! по дяволите! G. forbid! не дай боже! да не дава господ! пази боже! G. grant that дай боже; G. helps those who help themselves помогни си сам и бог ще ти помогне; бог дава, ала в кошара не вкарва; to make a ~ of боготворя, правя кумир от; to be with G. умрял/починал съм; eye ~s and little fishes! я гледай! дявол да го вземе! (изразява учудване престорено негодувание); to play G. смятам се за все силен; G.'s own country земен рай; G.'s plenty/quantity разг. изобилие; it's on the knees/in the lap of the ~s един господ знае, съдбата ще реши. [gоd] v (-dd-) боготворя, издигам в кумир; to ~ it разг. придавам си важност, смятам се за господ.

god-awful

- ['gоd,о:ful] а aм. sl. ужасен.

godchild

- ['gоdt¦aild] n (pl -children) кръщелниче.

goddam

- ['gоdaem] n ам. и G.: not to give a ~ about пет пари не давам за. ['gоdaem] v ам. кълна, проклинам. ['gоdaem] а пуст, проклет; it's no ~ use няма никаква полза.

goddamn

- ['gоdaem] goddamЄ,«,¬.

goddamned

- ['gоdaemd] goddam¬.

goddaughter

- ['gоd,dо:tъ] n кръщелница.

goddess

- ['gоdis] n богиня (и прен.).

godei

- ['goudei] n фр. годе (на пола и пр.).

godfather

- ['gоd,fa:ъ] n 1. кръстник; 2. човек/предмет, който носи нечие име; a my ~s! боже мой! господи! godfearing ['gоd,fiъri¤] а богобоязлив, благочестив.

godforsaken

- ['gоdfъ,seikn] a 1. затънтен, пуст (за място); 2. покварен, изгубен (за човек).

godgiven

- ['gоd, givn] а подходящ; добре дошъл.

godhead

- ['gоdhed] n божество; божествена природа/същност.

godless

- ['gоdlis] a безбожен, безверен.

godlike

- ['gоdlaik] а божествен, богоподобен.

godliness

- ['gоdlinis] n набожност; светост.

godly

- ['gоdli] а набожен.

godmother

- ['gоd,тлъ] n кръстница.

godsend

- ['gоdsend] n благодат, божи дар; късмет.

godship

- ['gоd¦ip] n божествен характер/същност, божественост.

godson

- ['gоdsлn] n кръщелник.

godspeed

- [,gоd'spi:d] n и G.: to wish/bid s.o. ~ пoжeлaвaм някому успех/добър път.

godwit

- ['gоdwit] n зоол. крайбрежен бекас (Limosa limosa).

goer

- ['gouъ] n 1. човек/животно, което ходи (обик. с прил.); a good/bad ~ издръжлив/неиздръжлив на ходене (за кон); 2. разг. енергичен/предприемчив/опитен човек; 3. в сьчет. редовен посетител на; concert- ~ редовен посетител на концерти.

gofer

- ['goufъ] n вафлена кора/пита.

goffer

- ['goufъ] v плисирам; набирам; гофрирам. ['goufъ] n плисе; набор.

goggle

- ['gоgl] v пуля се, зверя се, гледам с широко отворени/ококорени очи; шаря с/въртя очи. ['gоgl] n 1. ужасён/изненадан поглед, опулени очи; пулене; 2. рl очила за слънце (на водолаз и пр.); sl. очила; 3. вет. въртоглавие.

goggle-box

- ['gоgibоks] n sl. телевизор.

goggle-eyed

- ['gоglaid] а с изпъкнали/ококорени/опулени очи, опулен.

goggle-eyes

- ['gоglaiz] n pl изпъкнали/ококорени/опулени очи.

goglet

- ['gоglit] n стомна/гърне за вода.

goidelic

- [gоi'di:lik] а гаелски (шотландски, ирландски).

going

- ['goui¤] а 1. който върви/работи/е в действие; който преуспява/съществува; който се дава/се намира на пазара; a ~ concern рентабилно предпритие; 2. текущ; сегашен; 3. с опред.: slow- ~ бавен; theatre-~ public театрална публика. ['goui¤] n 1. отиване;вървене; тръгване, отпътуване; 2. ход, вървене; we made poor ~ не извървяхме много; it was heavy ~ трудно се вървеше; прен. трудно беше, имаше много трудности; go while the ~ is good върви, докато e време/преди да e станало късно; 3. състояние на пътя; път; rough ~ лош път; to find s.o. heavy ~ 1) трудно следя мисълта на някого; 2) доскучава ми да слушам някого.

going-away

- ['goui¤,wei] n заминаване (особ. на сватбено пьтешествие).

going-over

- ['goui¤'ouvъ] n (pl goings-over) разг. 1. (основен) преглед; подреждане; 2. ам. прен. кастрене; пердах.

goings-on

- ['goui¤'оn] n pl разг. пренебр. поведение, държане; постъпки; нередности.

goiter

- ['gоitъ] n ам. мед. гуша.

goitre

- ['gоitъ] n мед. гуша.

goitrous

- ['gоitrъs] а мед. гушав.

golconda

- [gоl'kоndъ] n прен. златна мина.

gold

- [gould] n 1. злато (u прен.); as good as ~ добричък като ангелче; she is pure ~ тя e злато човек; all that glitters/glistens is not ~ не всичко, което хвърчи, се яде; to gild refined ~ мъча се да подобря/украся нещо, което и без това е много хубаво; fool's ~ ам. руда, наподобяваща злато, пирит; халкопирит; 2. златни предмети, злато; 3. златен стандарт/еталон; to go off ~ изоставям златния стандарт; 4. позлата; 5. златен/златист цвят; 6. attr златен, златист.

gold bloc

- ['gouldblоk] n златен блок (страни, в който е в сила златният стандарт).

gold plate

- ['gouldpleit] n златни/позлатени съдове и прибори.

gold standard

- ['gould,staendъd] gold 3.

gold thread

- [,gould'Ґred] n сьрма.

gold-bearing

- ['gould,bЁri¤] а златоносен.

gold-beater

- ['gould,bi:tъ] n златар (който изковава злато на листове).

gold-bug

- ['gouldbлg] n ам. 1. зоол. вид бръмбар (Chrysomele); 2. sl. милионер; 3. поддръжник на златния стандарт.

gold-digger

- ['gould,digъ] n 1. златотърсач, златокопач; 2. sl. жена, която измъква пари от/изнудва богати мъже; зестрогонец.

gold-dust

- ['gouIddлst] n 1. златен прах; 2. бот. игловръх, поималка (Alyssum).

gold-fever

- ['gould,fi:vъ] n златна треска.

gold-foil

- ['gouldfоil] n варак.

gold-lace

- [,gould'leis] n златен/сърмен шнур/ширит.

gold-leaf

- ['gouldli:f] gold-foil.

gold-mine

- ['gouidmain] n златна мина (и прен.).

gold-rush

- ['gouldrл¦] gold-fever.

gold-washed

- ['gouldwо¦t] а позлатен в златна баня.

goldbrick

- ['gouldbrik] n 1. къс (наподобяващ) злато; 2. нещо ценно само наглед; измама, фалшификация; 3. ам. манкьор, кръшкач. ['gouldbrik] v sl. 1. мамя.измамвам; 2. манкирам, кръшкам.

goldcloth

- ['gouldklоҐ] n брокат.

goldcrest

- ['gouldkrest] n зоол. жълтоглаво кралче (Regulus regulus).

golden

- ['gouldъn] a 1, златен; 2. златист; 3. прен. златен, ценен, отличен, прекрасен; много популярен; преуспяващ; ~ balls златни топки (емблема на заложна кьща); ~ opinions високо уважение; ~ jubilee юбилей, обик. петдесстгодишнина.

golden disc

- ['gouldъndisk] n златна (грамофонна) плоча (награда на певец и пр.. от чиято плоча са продадени един милион екземпляра).

golden handshake

- [,gouldъn'haend¦'eik] n голяма парична сума, връчена при пенсиониране на висш чиновник/член на фирма.

golden syrup

- [,gouldъn'sirъp] n светьл рафиниран петмез.

golden ïumber

- [,gouldъn'nлmbъ] n число, използувано при определяне датата на Великден.

golden-ager

- ['gouldъn'eidjъ] n ам. възрастен човек (често пенсионер), който си живее добре.

golden-bell

- ['gouldъnbel] n бот. форзиция (Forsythia).

golden-crested wren

- ['gouldъn,krestid'ren] goldcrest.

golden-cup

- ['gouldъnkлp] n бот. лютиче (Ranunculus).

golden-eye

- ['gouldъnai] n зоол. потапница звънарка (Вucephala clangula).

goldenrod

- ['gouldъnrоd] n бот. златник, енчец (Solidago).

goldfield

- ['gouldfi:ld] n златен залеж.

goldfinch

- ['gouldfint¦] n зоол. кадънка, щиглец (Carduelis carduelis).

goldfish

- ['gouldfi¦] n зоол. златна рибка (Carassius auratus); ~ bowl невъзможност да се уедини човек, много хора, калабалък.

goldilocks

- ['gouldilоks] n 1. бот. вид лютиче (Ranunculus auricomus); 2. златокъдро момиче.

goldsmith

- ['gouldsmiҐ] n златар.

goldstick

- ['gouldstik] n (полковник от ангглийската кралска гвардия, който носи при тържествени случаи) позлатен жезъл.

golf

- [gоlf] n голф (игра). [gоlf] v играя голф.

golf-club

- ['gоlfklлb] n 1. пръчка за голф, стик; 2. голф клуб.

golf-course

- ['gоlfkо:s] n игрище за голф.

golf-house

- ['gоlflhaus] n павилион на игрище за голф.

golf-links

- ['gоlfli¤ks] golf-course.

golf-stick

- ['gоlfstik] golf-club 1.

golfer

- ['gоlfъ] n 1. играч на голф; 2. плетена жилетка.

golgotha

- ['gоlgъҐъ] n 1. библ. Голгота; 2. прен. място за мъчение и гибел; мъки, страдания, тежки изпитания.

goliath

- [go'laiъҐ] n 1. библ. Голиат; 2. прен. гигант.

golliwog

- ['gоliwоg] n 1. кукла негърче; 2. човек с четинеста коса; прен. платило.

gollly

- ['gоli] int разг. леле боже! божичко!

gollop

- ['gоlоp] v разг. нагъвам (ядене); наливам се с (питие).

golly

- ['gоli] golliwog.

goloptious

- [gъ'lоp¦ъs] a sl. много вкусен, екстра, чудесен.

golosh

- [gъ'lо¦] galosh.

goluptious

- [gъ'lлp¦ъs] goloptious.

gonad

- ['gounaed] n биол. гонада, полова жлеза (яйчник, семенник).

gondola

- ['gоndъlъ] n 1. гондола; 2. ам. голяма плоскодънна товарна лодка; 3. ав. гондола, кош (на балон), кабина (на дирижабьл); 4. кабина (на лифт); 5. ам. платформен товарен вагон (и ~-car); 6. самосвал; 7. подставка за стоки в супермаркет, гондола.

gondolier

- [,gоndъ'liъ] n гондолиер.

gone

- [gоn] вж. goЄ. [gоn] а разг. 1. изгубен, загинал; пропаднал; умиращ; отслабнал; осъден/обречен на смърт; a ~ sensation/feeling премаляване, слабост, отмалялост; 2. напреднал; to be far ~ in consumption имам туберкулоза в напреднала форма; far ~ with child в напреднала бременност; to be ~ on s.o. влюбен съм в/лапнал съм по някого; З. ам. sl. голям, знаменит he's a ~ coon/goose отпиши го, с него е свършено.

goner

- ['gоnъ] n разг. 1. пропаднал/разорен човек; загубена работа; 2. човек, обречен на смърт; 3. умрял човек.

gonfalon

- ['gоnfъlъn] n 1. цьрк. хоругва; 2. ист. гонфалон (бойно знаме).

gong

- [gо¤] n 1. гонг; 2. sl. военен орден/медал. [gо¤] v 1. удрям гонг; 2. давам знак за спиране с гонг (за регулировчик на движението).

gongster

- ['gо¤stъ] n разг. регулировчик на движението.

gonococcus

- [,gоnou'kоkъs] n (pl-cci [-ksai]) биол. гонокок.

gonorrhoea

- [,gоnъ'riъ] n мед. гонорея, трипер.

goo

- [gu:] n sl. 1. нещо лепкаво; 2. лигавост, сладникавост.

goo-goo

- ['gu:'gu;] а разг. прен. занесен; to make ~ eyes at s.o. хвърлям любовни погледи на някого.

goober

- ['gu:bъ] n ам. фъстък.

good

- [gud] a (better ['betъ]; best [best]) 1. добър, доброкачествен; хубав; 2. хубав, приятен; it is ~ to... хубаво/приятно е да...; aplles are ~ eating ябълките ca приятии на вкус/за ядене; 3. добър, полезен, здравословен; to eat/drink/smoke more than is ~ for още прекалявам с ядене/пиене/пушене; 4. хубав, добър; достатъчен; изобилен, богат; 5. добър, добродетелен; милостив; ~ deeds добри дела, благодеяния; 6. добър, мил, любезен; be ~ enough to... бъдете така добър/любезен да...; 7. добър, правилен; уместен; основателен; 8. добър, послушен (особ. за деца), кротък; there's a ~ girl/boy! ти си добро момиче/момче! така те искам! 9. добър, опитен, който го бива (at); подходящ, годен (for); to be ~ at добър съм по, удава ми се...; to be пo ~ at не ме бива по/за; 10. добър, пресен (за продукти); to keep ~ запазвам се; не се развалям (за храна); 11. валиден; истински; нефалшифициран; 12. добър, здрав; силен; with his ~ leg със здравия си крак; 13. способен да издържи/да понесе/да плати; сигурен; обезпечен; I am ~ for another ten miles мога да издържа още десет мили; to be ~ for 100 мога да платя 100 лири; he's always ~ for a laugh с него винаги може да се посмееш/винаги пада смях; 14. добър, удобен; изгоден; благоприятен; 15. често за усилване на друго прилагателно: истински; доста, много; цял; ~ hard work усилена работа; зор; in ~ plain English на прост английски; you have a ~ way to go имаш да биеш доста път; to wait two ~ hours чакам цели два часа; 16. в поздрави: ~ afternoon/day/evening/morning добър ден/вечер/добро утро; довиждане; ~ night лека нощ; as ~ as 1) толкова добър, колкото; 2) все едно, че; почти; it is as ~ as done все едно, че е свършено; it is as ~ as saying that все едно да кажеш, че; her ~ man ост. благоверният є, съпругът є; ~ old... браво (на)..., ашколсун (на)...; a ~ sport/sort/sl. egg славен човек, арабия; that's a ~ one каква лъжа/измишльотина, и тая си я бива; to make ~ 1) компенсирам; възстановявам; to make ~ the casualties воен. замествам убитите войници с нови, попълвам оределите редици; 2) доказвам (твьрдение), изпълнявам (обещание); 3) успявам в, постигам; to make ~ o.'s escape успявам/удава ми се да избягам; 4) утвърждавам, закрепвам (положенигто си); доказвам (правота си); 5) пробивам си път, преуспявам; 6) поправям се; изкупвам грешките си. [gud] adv 1. ам. добре; 2. разг. за усилване в сьчет.: ~ and много, здравата, хубавичко, както трябва; to be ~ and angry aм. здравата съм ядосан; ~ and hard здравата; усилено; ~ for you! браво! [gud] n 1. добро; an influence for ~ добро влияние; he is up to/after no ~ той готви/крои нещо лошо; 2. добро, благо; полза; for the ~ of o.'s health заради здравето си; to do s.o. ~ полезен съм на някого, помагам някому (физически, морално); a nice cup of tea will do you ~ един хубав чай ще ти дойде добре; much ~ that will do you upon. голяма полза (ще имаш от това); what ~ is it, what is the ~ of it, what ~ will it do? каква полза от това? it's no ~ няма полза, безполезно e; it's no ~ (my) talking to him about it няма смисъл да му говоря за това; that's пo ~ това нищо не струва; от това нищо няма да излезе; he'll come to no ~ ще се провали, нищо няма да излезе от него; it's all to the ~ толкова по-добре; to be five pounds to the ~ имам пет лири печалба; 3. с гл. в р1 добри/благочестиви/честни хора; the ~ and the bad respect him уважават го и добрите, и лошите; 4. рl вещи, движимо имущество; 5. р1 стока; артикули; 6. р1 товар; багаж; стоки; 7. attr товарен; багажен; by slow/fast ~s service с малка/голяма бързина (за жп превоз); to have the ~s ам. sl. бива ме; to have the ~s on s.o. имам преимущество преднякого; зная неща, които уличават някого; that's the ~s! ам. sl. точно така! to catch s.o. with the ~s хващам някого на местопрестъплението; to be in ~ with s.o. ползувам се с благоразположението на/в добри отношения съм с някого; for ~ (and all) завинаги; окончателно; безвъзратно.

good Friday

- [,gud'fraidi] n цьрк. велики/разпети петък.

good nature

- [,gud'neit¦ъ] n добрина, доброта, добродушие.

good ~ îõîòíî, ñ äîáðà âîëÿ; with bad/ill ~ íåîõîòíî; to hav

- grace [greis] v 1. украсявам, служа за украшение на; 2. Правя чест на; 3. награждавам, удостоявам (with).

good-King-Henry

- [,gudki¤'henri] n бот. чувен (Chenopodium bonus Henricus).

good-fellowship

- [,gud'felou¦ip] n 1. дружба, другарство; 2. общителност; приятна компания.

good-for-nothing

- [' gudfъ,nлҐi¤] I. а негоден за нищо; II. п негодник, безделник.

good-for-nothing,-nought

- [' gudfъ,nо:t] good-for-nothing.

good-hearted

- [,gud'ha:tid] а добър, добросърдечен, добродушен, милостив.

good-humoured

- [,gud'hju:mъd] а добродушен; весел, разположен.

good-looker

- [,gudlukъ] n разг. хубав мъж/жена; хубав кон.

good-looking

- [,gudluki¤] а хубав, красив.

good-natured

- [,gud'neit¦ъd] а добър, добродушен.

good-neighbourliness

- [,gud'neibъlinis] n добросъседски отношения.

good-sized

- [,gud'saizd] а доста голям, големичък.

good-tempered

- [gud'tempъd] а добродушен, благ.

goodbye

- [,gud'bai] n, int довиждане, сбогом; прощални думи.

goodies

- ['gudiz] n pl бонбони, сладкиши; лакомства.

goodish

- ['gudi¦] а доста хубав; терпим, сносен; доста голям, коджа.

goodliness

- ['gudlinis] n 1. красота, хубост; 2. високо качество.

goodly

- ['gudli] a 1. красив, хубав, напет; 2. (доста) голям, значителен.

goodman

- ['gudmaen] n (pl -men) ост. 1. домакин, хазяин; 2. мъж, съпруг, благоверен.

goodness

- ['gudnis] n 1. добрина, доброта, добросърдечност, добродушие; любезност; have the ~ to имайте добрината да, бъдете така добър/любезен да; 2. доброкачественост; З. сила; най-добрата част на нещо; най-хранителното; ~ gracious, my ~! Боже мой! I wish to ~ I had known it before ex, да бях знаел по-рано; for ~ sake за бога.

goods station

- ['gudz,stei¦n] n сточна гара.

goods train

- ['gudztrein] n товарен влак.

goodwife

- ['gudwaif] n (pl -wives [-waivz]) 1. домакиня, хазайка; 2. [gud'waif] жена, съпруга, благоверна.

goodwill

- [,gud'wil] n 1. доброжелателство; благосклонност; благоволение; to be in s.o.'s ~ ползувам се от нечие благоволение; 2, добра воля, желание; готовност, охота; 3. тьрг клиентела на дадена фирма/магазин; право да се използува клиентелата на фирма при откупуването є.

goody

- ['gudi] n баба; стрина. ['gudi] n разг. 1. лакомство, деликатес; нещо привлекателно; 2. положителен герой; добър човек. [] int изразява радост, удоволствие ау! м-м-м! ['gudi] а, п превзето/линемерно набожен (човек), "светия".

goody-goody

- ['gudi,gudi] а, п превзето/линемерно набожен (човек), "светия".

gooey

- ['gu:i] a sl. 1. лепкав; 2. лигав, сладникаво сантиментален.

goof

- [gu:f] n sl. глупак, глупчо. [gu:f] v sl l. правя гаф, обърквам, оплесквам (и с up); 2. ам. лентяйствувам, мотая се (и с off).

goof-ball

- ['gu:fbо:l] n sl. l. наркотично хапче; 2. глупак; идиот.

goof-off

- ['gu:f'оf] n sl. кръшкач.

goofed

- [gu:ft] а упоен от наркотик.

goofy

- ['gu:fi] a sl. глупав, шантав.

gook

- [guk] n sl. презр. азиатец.

goon

- [gu:n] n 1. sl. глупак, прен. палячо; 2. sl. наемен убиец, разбойник, гангстер.

goop

- [gu:p] n sl. глупак.

goopy

- ['gu:pi] a sl.: to feel ~ about лапнал съм по.

goosander

- [gu'saendъ] n зоол. голям потапник (Mergus merganser).

goose

- [gu:s] n (pl geese [gi:s]) зоол. гъска (Anser) (и прен.); to chase the wild ~ гоня празни мечти; all his geese are swans много се хвали. [gu:s] v sl. ръгам в слабините/задника. [] n (pl gooses ['gu:siz]) вид шивашка ютия.

goose-egg

- ['gu:seg] n 1. гъше яйце; 2. ам sl. нула (при състезания), "геврек".

goose-flesh

- ['gu:sfle¦] n гъша кожа; to have ~ настръхвам от страх/студ и пр.

goose-girl

- ['gu:sgъ:l] n гъсарка.

goose-grass

- ['gu:sgra:s] n бот. 1. прозорче (Potentilla anserina); 2. еньовче, лепка (Galium aparine); 3. пача трева (Poligonum aviculare).

goose-pimples

- ['gu:s,pimplz] goose-flesh.

goose-skin

- ['gu:s,skin] goose-flesh.

goose-step

- ['gu:sstep] n воен. церемониален марш (парадна стьпка). ['gu:sstep] v воен. марширувам, без да прегъвам колене.

gooseberry

- ['gu:zbъri] n бот. цариградско грозде (Ribes grossularia); to play ~ разг. придружавам млади хора за приличие, служа за параван на влюбени.

goosefoot

- ['gu:sfut] n (pl goosefoots ['gu:sfuts]) бот. сладка трева (Chenopodium).

gooseherd

- ['gu:shъ:d] n гъсар.

gooseneck

- ['gu:snek] n 1. канджа, кука, прикрепена на прът; 2. тех. двойно коляно, сифон.

gopher

- ['goufъ] n зоол. 1. вид ровещ американски гри зач (Geomys); 2. вид сев.-ам. катерица (Citellus spermophilus); 3. голяма нощна сев.-ам. костенурка (Gopherus polyphemus). ['goufъ] gopher-wood.

gopher-wood

- ['goufъwud] n 1. библ. дървото, от което е бил направен Ноевият ковчег; 2. сев.-ам. дърво с жълтеникава дървесина (Cladrastis lutea).

gophier snake

- ['goufъsneik] n мол. вид черна сев.-ам. змия (Drymarchon corais couperic).

gorblimey

- [,gо:'blaimi] int господ да ме убие! gorcock ['gо:kоk] n зоол. (мъжката на) шотландската бяла яребица (Lagopus lagopus scoticus).

gorcrow

- ['gоrkrou] n зоол. черна врана (Corvus corone corone).

gordian knot

- ['gо:djъnnоt] n гордиев възел (и прен.)

gore

- [gо:] n съсирена кръв; поет. кръв. [gо:] n 1. клин, годе; ~d skirt пола на годета; 2. геогр. малък нос; клинообразна ивица земя. [gо:] v вмъквам клин/годе. [gо:] v промушвам, пробождам (с рога).

gorge

- [gо:dj] n 1. геогр. пролом, клисура; 2. тесен проход във външните стени на укрепление; 3. ам. маса лед и пр., която задръства проход/река и пр.; 4. лапане; тъпкане, преяждане; 5. вид стръв (за риболов); 6. ост. гърло, гуша; стомах, търбух; ~ rises at it, it makes my ~ rise това ме отвращава/възмущава; кипвам. [gо:dj] v тъпча ее; лапам; нагъвам; изгьлтвам, нагълтвам; to ~ o.s. with/on тъпча се с.

gorged

- ['gо:djd] а 1. натъпкан, претъпкан; преситен, преял; 2. издут, прспълнен; 3. хер. с гердан на шията.

gorgeous

- ['gо:djъs] а 1. великолепен, разкошен, блестящ, величествен; 2. разг. чудо, чудесен, екстра.

gorget

- ['gо:djit] n 1. част от броня, която пази шията; 2. яка; жабо; огърлица; 3. петно/прьстен на шията на птица.

gorgio

- ['gо:djiou] n (циганско название за) човек от нецигански произход.

gorgon

- ['gо:gъn] n 1. мит. G. горгона; 2. грозотия; зла/свирепа жена

gorgonian

- [gо:gouniъn] а на горгона; всяващ ужас; вледеняващ, вкаменяващ.

gorgonize

- ['gо:gъnaiz] v вкаменявам; смразявам (от страх); хипнотизирам (с поглед).

gorgonzola

- [,gо:gъn'zoulъ] n вид италианско сирене.

gorilla

- [gъ'rilъ] n 1. зоол. горила (и прен.); 2. главорез, наемен убиец.

gormandize

- ['gо:mъndaiz] v лапам; тъпча се, плюскам. ['gо:mъndaiz] n лакомия, лакомство.

gormandizer

- ['gо:mъndaizъ] n лакомец, лакомник, лакомия.

gormless

- ['gо:mlis] а разг. глупав.

gorse

- [gо:s] n бот. прещип (Ulex europaeus).

gory

- ['gо:ri] a 1. кървав, окървавен; 2. кървав, кръвопролитен.

gosh

- [gо¦] int разг. ~! боже мой! я гледай! брей! by ~! бога ми! ей богу!

goshawk

- ['goshо:k] n зоол. ястреб кокошар (Acdpiter gentilis).

gosling

- ['gоzli¤] n гъсе.

gospel

- ['gоspl] n 1. евангелие (u прен.); 2. прен. божа истина.

gospel side

- ['gоsplsaid] п северната част на олтара.

gospel-truth

- [,gоspl'tru:Ґ] gospel 2.

gospeller

- ['gоspъlъ] n 1. един от четиримата евангелисти; 2. свещеник, който чете евангелието (при служба); 3. (странствуващ) проповедник; hot ~ страстен пуританин; фанатик.

gospellize

- ['gоspъlaiz] v проповядвам евангелието/християнството на.

gossamer

- ['gоsъmъ] n 1. есенни паяжини: 2. тънка/фина материя, газ, воал; 3. им. ост. (палто от) тънък непромокаем плат; 4. attr лек, ефирен.

gossip

- ['gоsip] n 1. клюка, клюки; клюкарство; piece of ~ клюка; 2. клюкар; 3. бъбрица, бърборко; 4. сладки приказки, моабет; to have a good ~ изпонаприказваме се; ~ column отдел/рубрика за светски новини (във вестник); 5. ост. кръстник, кръстница; 6. ост. интимен приятел/приятелка; дост. ['gоsip] v клюкарствувам, разпространявам клюки (about).

gossiper

- ['gоsipъ] gossip 2, З.

gossipy

- ['gоsipi] a 1. бъбрив, приказльв; 2. който обича клюките; ~ old woman стара клюкарка; 3. пълен с новини и клюки (за писмо, разговор).

got

- [] вж. get.

goth

- [gоҐ] n 1. ист. гот; 2. варварин, вандал.

gothic

- ['gоҐik] I. a 1. готски; 2. варварски, вандалски; 3. готически (за стил, шрифт и пр.); II. п 1. Готски език; 2. готическа архитектура.

gotten

- [] вж. get.

gouache

- [gu'a:¦] n фр. жив. гваш.

gouda

- ['gaudъ] n гауда (холандско сирене).

gouge

- [gaudj] n 1. шлосерско длето; кръстат секач; 2. дълбане, издълбаване; 3. жлеб; издълбан отвор; 4. разг. измама; измамник. 5. ам. изнудване. [gaudj] v 1. издълбавам, правя жлеб; 2. изваждам (око) (обик. с out); 3. разг. мамя, измамвам; 4. ам. разг. изнудвам.

goulash

- ['gu;la:¦] n унг. готв. гулаш.

gourd

- [guъd] n бот. кратуна (Lagenaria vulgaris).

gourmand

- ['guъmъnd] n 1. лакомец, лакомник; 2. гастроном, чревоугодник; 3. attr лаком.

gourmandise

- ['guъmъndi:z] n лакомия, чревоугодничество.

gourmet

- ['guъmei] n фр. гастроном, чревоугодник.

gout

- [gaut] n 1. мед. подагра; 2. болеет по житата; 3. бучка; съсирек.

gouty

- ['gauti] n 1. страдащ от/причиняващ подагра; 2. подут вследствие на подагра.

gov

- [gлv] съкр. от governor 4.

govern

- ['gлvn] v 1. управлявам; 2. определям, обуславям; ръководя; насочвам. давам насока на; to be ~ed by what other people say влияя се от това, което казват хората; 3. овладявам, обуздавам, сдържам; to ~ o.'s temper владея се; 4. регулирам, урегулирвам; 5. грам. управлявам, изисквам (даден падеж и пр.).

governable

- ['gлvnъbl] а покорен, послушен.

governance

- ['gлvnъns] n 1. управление, власт; 2. ръководство, ръководене, насочване.

governess

- ['gлvъnis] n гувернантка, възпитателка.

governing

- ['gлvni¤] a 1. управляващ; ~ body управително тяло; 2. ръководен, главен (за принцип и пр.).

government

- ['gлvnmъnt] n 1. правителство; organs of ~ правителствени оогани; the invisible ~ действителните управници; 2. (форма/начин на) управление; 3. ост. административна област; ист. губерния; 4. грам. съгласуване; 5. attr правителствен, държавен; ~ offices министерства.

government house

- [,gлvnmъnt'haus] n резиденция на губернатор.

government issue

- [,gлvnmъnt'i¦u:] вж GI (List of Abbreviations).

governmental

- [,gлvn'mentl] а правителствен, държавен.

governor

- ['gлvъnъ] n 1. управител; 2. губернатор; 3. комендант на крепост/гарнизон; 4. разг. баща; господар; шеф, началство; 5. тех. регулатор; стабилизатор.

governor-general

- [,gлvъnъ'djenъrъl] n генерал-губернатор, управител яа колония/доминион.

governorship

- ['gлvъnъ¦ip] n длъжност/пост на управител/губернатор.

gown

- [gaun] n 1. рокля; 2. мантия; paco; престилка на хирург; студентско/професорско/съдийско наметало; тога (и римска); 3. професори и студенти от даден университет. [gaun] v главно в рр обличам (с мантия, тога и пр.).

gownman

- ['gaunmъn] n (pl -men) професор; студент.

gownsman

- ['gaunzmъn] n (pl -men) професор; студент.

goy

- [gоi] n (pl goys или goyim) (еврейско название за) неевреин/християнин.

grab

- [graeb] v (-bb-) 1. сграбчвам, хващам, улавям (и ~ hold of разг.); don't ~ не посягай; to ~ at посягам да сграбча; 2. разг. грабвам; отнасям; задигам; заларям, пипвам, арестувам. [graeb] n 1. (опит за) сграбчване; to make a ~ at посягам да сграбча; 2. заграбване, грабителство; policy of ~ грабителска политика: 3. нещо заграбено; 4. тех. екскаватор; кофа, кош; гребло; лопата; грайфер; up for ~s ам. торба, от която се вадят късмети. [graeb] a 1. за хващане; 2. случайно взет/събран и пр.

grab-bag

- ['graebbaeg] n ам. торба, от която се вадят късмети.

grabber

- ['graebъ] n грабител; прен. хищник.

grabble

- ['graebl] v 1. търся пипнешком (for); 2. просвам се.

grace

- [greis] n 1. грация; елегантност; изящество; 2. благоволение, благосклонност; to be in/get into s.o.'s good ~s радвам се на/спечелвам благоволението на някого; 3. (благо)приличие; обик. р1 привлекателни качества; елегантност; салонни маниери; with (a)

grace-cup

- ['greiskлp] n (чаша, от която се пие) последна наздравица.

grace-note

- ['greisnout] graceЄ 8.

graceful

- ['greisful] а грациозен, елегантен, нзящен.

graceless

- ['greislis] a 1. покварен; 2. безсрамен, безочлив; 3. груб, недодялан.

gracile

- ['graesail] а тънък; слаб; строен; деликатен.

gracility

- [grъ'siliti] n стройност; деликатност.

gracious

- ['grei¦ъs] a 1, благ, милостив; (Her) G. Majesty the Queen Нейно кралско величество; 2. благосклонен, снизходителен; 3. приятен; изискан, изтънчен; ~ living охолен и изискан (начин на) живот; 4. мил, любезен; ~ me! good ~! боже мой! боже господи! олеле!

graciously

- ['grei¦ъsli] adv 1. благосклонно; милостиво; to consent ~ благоволявам да се съглася; 2. мило, любезно.

grad

- [graed] graduateЄ.

gradate

- [grъ'deit] v 1. степенувам, нареждам по степени, големина и пр.; 2. преминавам неусетно (от един нюанс в друг), преливам се.

gradation

- [grъ'dei¦n] n 1. градация, степенуване; постепенно преминаване/преливане; 2. обик. рl степен, стадий, етап; 3. рl жив. нюанси, отсенки, преливане; 4. ез. отглас, аблаут; 5. муз. диатонична поредица от акорди.

gradational

- [grъ'dei¦ъnl] а постепенеи, на етапи.

grade

- [greid] n 1. степен; ранг; разред; класа; категория; to have a high ~ of intelligence много съм интелигентен; 2. качество; вид, сорт; up to ~ на нужната висота, с нужното качество; 3. кръстоска, хибрид (за животни); 4. ам. клас (в пьрвоначално училище); attr първоначален; основен; 5. ам. бележка за успех; 6. жп. наклон; to make the ~ изкачвам се, вземам височина; прен. успявам, постигам целта си; ~ crossing ам. прелез; down/up ~ вж. downgradeЄ, upgradeЄ; 7. ез. степен при отглас. [greid] v 1. степенувам, подреждам по класове/степени, образувам степени/серии; от дадено качество/сорт съм; класирам, класифицирам, сортисам; 2. преливам се, преминавам, постепенно (into); 3. подобрявам породата на (животно) (и с up); 4. нивелирам, изравнявам; 5. ам. преглеждам и оценявам (писмена paбота); 6. pass ез. променям се чрез отглас.

grader

- ['greidъ] n 1, човек, който степенува и пр.: тех. калибровъчна машина; 2. тех. грейдер: сонда за вземане на проба от масла; 3. ам. ученик от даден клас; fifth ~ петокласник.

gradient

- ['greidjъnt] n 1. наклон; 2. физ. градиент. ['greidjъnt] a 1. който се издига/спуска постепенно; 2. който се движи чрез ходене (за животно); пригоден за ходене (за крака на птица).

gradine

- ['greidin] n 1. стъпаловиден ред (за зрителите в амфитеатьр и под.); 2. полица отзад на олтара.

gradual

- ['gaedjual] a 1. постепенен; 2. лек (за наклон). ['gaedjual] n църк. 1. тропар: 2. катол. сборник от църковни химии.

graduand

- ['graedjuъnd] n абсолвент; кандидат за научна степен.

graduate

- ['graedjueit] v 1. свършвам университет (at, ам. from); ам. давам научна степен/диплома на; ам. свършвам учебно заведение (from), квалифицирам се (as); дипломирам се; 2. градуирам, нанасям деления; 3. степенувам, нареждам по степени: ~d taxation прогресивно облагане; 4. променям (се)/изменям (се)/видоизменям (се) постепенно: минавам към по-висока категория/вид дейност (to); 5. хим. сгъстявам чрез изпаряване. ['graedjuъt] n 1. висшист: завършил, възпитаник (of) (ам. и за невисшисти); 2. градуиран съд, мензура. ['graedjuъt] a 1. завършил университет; ам. квалифициран; ~ nurse ам. квалифицирана медицинска сестра; 2. следдипломен (за специализация); ~ school/course институт за специализация/следдипломна квалификация/аспирантура.

graduation

- [,graedju'ei¦n] n 1. завършваие на университет; получаване на научна степен/диплома; ам. саършване на учебно заведение (from); ам. годишен акт; 2. градуиране, деление на скала; линии, черти (на мензура и пр.); 3. хим. сгьстяване (на течност).

graecism

- ['gri:sizm] n 1. гьрцизъм, елинизъм, гръцки израз; 2. елинизъм, елинска култура; подражание на елинска култура.

graecize

- ['gri:saiz] v 1. давам гръцки/елински вид на; 2. подражавам на елинския стил.

graeco-Roman

- ['gri:ko,roumъn] а гръко-римски.

graecophil

- ['gri:kъfil] n гъркофил, гъркоман.

graffito

- [grъ'fi:tou] n (pl -ti [-ti:]) 1. археол. рисунка/надпис на стена и пр.; 2. рl рисунки/драсканици на обществени места.

graft

- [gra:ft] n 1. присад; присадка; 2. присаждане (и мед.); ашладисване; 3. подкуп, рушвет; подкупничество, рушветчийство; незаконна печалба; 4. sl. тежка работа, зор. [gra:ft] v 1. присаждам (и мед., прен.), ашладисвам; 2. давам/вземам подкуп/рушвет; забогатявам незаконно.

graham

- ['greiъm] a: ~ flour брашно с триците, непресято брашно.

grail

- [greil] n граал (чаша); the Holy/Saint G. мит. светия Граал.

grain

- [grein] n 1. зърно, зрънце; гранула; сьбир. зърно; зърнени храни; ~ of corn/wheat житно зърно; ~ of sand песъчинка; ~ of shot сачма; 2. жито, житно растение; сьбир. житии растения; 3. рl пивоварска каша; джибри; 4. прен. зърно, зрънце, частица, шушка, капка, мъничко; not a ~ of salt/sugar ни шушка сол/захар; (not) a ~ of truth (ни) капка истина; 5. гран ( 0,065 грама); 6. влакнест строеж; посоката на влакната; шарки, линии (по дьрво и пр.); 7. строеж, устройство, структура; зърнест строеж/повърхност; лицева страна на кожа; прен. природа, характер; of coarse/fine ~ едрозърнест/дребнозърнест; man of a coarse ~ неделикатен/груб човек; it goes against the ~ не ми e по нрава, неприятно ми е (to с inf); 8. ост. кърмъз; ост., поет. боя, цвят; to dye in ~ боядисвам с трайна боя; in ~ прен. закоравял, излечен; същински, истински; 9. attr житен; ~ alcohol етилов алкохол, ~ production зърнодобив, зърнопроизводство; a ~ of wheat in a bushelI of chaff замъчила се планината, че родила мишка; to take s.th. with a ~ of salt отнасям се скептично/критично/с недоверие към нещо. [grein] v 1. ставам/правя на зърна, гранулирам; образувам эърна (за растение); 2. боядисвам с трайна боя; 3. боядисвам с фладер; 4. придавам зърнеста повърхност на; 5. очиствам (кожа) от козината.

grain-binder

- ['grein,baindъ] n сноповръзвачка.

grained

- [greind] а эърнест, на зърна, гранулиран; fine ~ ситен.

grains of Paradise

- [,greinzъv'paerъdais] n pl бот. семена на вид исиот (Aframomum melegueta), използувани като подправка.

grainy

- ['greini] а 1. зърнест; 2. пълен със зърна; 3. с естествени жилки: боядисан като фладер (за дьрво).

gram

- [graem] и бот. нахут (Cicer arietinum).

grama

- [] ам. gramma.

gramercy

- [grъ'mъ:si] int ост. благодаря.

graminaceous

- [,graemi'nei¦ъs] a бот. житен, тревист.

gramineous

- [,grъ'miniъs] a бот. житен, тревист.

graminivorous

- [,graemi'nivъrъs] а тревопасен.

gramma-grass

- ['graemъgra:s] n бот. вид пасбищна трева (Bouteloua).

grammalogue

- ['graemъlоg] n стенографска сигла.

grammar

- ['graemъ] n 1. (учебник по) граматика; his ~ is poor той прави граматични грешки; 2. (книга върху) основите/принципите (на наука, изкуство); 3. разг.=grammar-school; 4. attr граматичен.

grammar-school

- ['graemъsku:l] n 1. ист. класическа гимназия; 2. средно училище, гимназия (в която ученицume се подготвят за университет); 3. ам. основио училище; прогимназия.

grammarian

- [grъ'mЁъriъn] n граматик.

grammatical

- [grъ'maetikl] а 1. граматически, граматичен; 2. (граматически) правилен.

grammaticalize

- [grъ'maetikъlaiz] v граматизирам.

grammaticize

- [grъ'maetisaiz] v граматизирам.

gramme

- [graem] n грам.

gramophone

- ['graemъfoun] n ряд. грамофон.

gramp

- [graemp] n ам. разг. дядо.

gramps

- [graemps] n ам. разг. дядо.

grampus

- ['graempъs] n 1. зоол. вид делфин (Grampus griseus); 2. човек, който пухти/диша тежко.

gran

- [graen] n разг., дет. баба.

granary

- ['graenъri] n хамбар, житница (u прен).

grand

- [graend] a 1. величествен, величав, внушителен, импозантен, грандиозен; със замах; 2. възвишен, благороден, издигнат; ~ style висок стил; 3. велик (титла); 4. главен, параден (за вход, стьлба); тържествен, 5. (много) важен; от върховно значение, капитален (за грешка); 6. великолепен, разкошен, блестяш, пищен; to live in ~ style живея нашироко; 7. важен, виден, изтъкнат, бележит; високомерен, надменен; претенциозен; ~ air внушителен вид; ~ personage важна особа; to do the ~ давам си важиост, виря нос, надувам се; 8. разг. отличен, чудесен; to have a ~ time прекарвам чудесно; the G. Old Man "Дядо" Гладстон; the G. Old Party ам. peпубликанската партия; 9. пълен, в пълен състав; общ (за сбор, резултат); ~ orchestra пълен оркестър (с всички инструменти); G. Hotel грандхотел; ~ passion голяма любов. [graend] n 1. роял; baby ~ малък роял: 2. ам. sl. хиляда долара.

grand National

- ['graend,nae¦ъnl] n ежегодно конно състезание с препятствия.

grand march

- ['graendma:t¦] n ост. церемониален парад на всички гости при откриване на бал.

grand master

- ['graend,ma:stъ] n 1. глава на рицарски орден/масонска ложа; 2. шах гросмайстор.

grand opera

- ['graend,оpъrъ] n гранд опера.

grand prix

- [gra:n'pri:] n (pl -рriz [-'рri:(z)]) 1. най-голямамата награда; 2. G. P. автомобилно състезание на дълги разстояния.

grand slam

- [graend'slaem] n 1. бридж голям шлем; 2. прен. пълен успех, особ. печелене на всички шампионати (тенис).

grand tour

- ['graend,tuъ] n ист. обиколка из континентална Европа, правена от млади английски аристократи с образователна цел.

grand-aunt

- ['graenda:nt] n пралеля.

grand-nephew

- ['graen,nevju:] n внук на сестра/брат.

grand-niece

- ['graenni:s] n внучка на сестра/брат.

grand-piano

- ['graendpi,aenou] grand 1.

grandad

- [] granddad.

grandam

- ['graendaem] n ост. 1. баба; 2. стара жена.

grandame

- ['graendeim] n ост. 1. баба; 2. стара жена.

grandchild

- ['graent¦aild] n внук, внучка.

granddad

- ['graendaed] n 1. разг. дядо (роднина); 2. дядо (стар човек); дядка.

granddaughter

- ['graen,dо:tъ] n внучка.

grandee

- [graen'di:] n 1. (испански/португалски) благородник; 2. високопоставено лице, големец, важна особа.

grandeur

- ['graendjъ] n 1. величественост; 2. великолепие; 3. ам. възвишеност; издигнатост; достоинство.

grandfather

- ['graend,fa:ъ] n дядо.

grandfatherly

- ['graend,fa:ъli] a 1. дядов, на дядо; 2. като дядо: 3. добър, мил, доброжелателен.

grandiloquence

- [graen'dilъkwъns] n тържественост; надутост; бомбастичност.

grandiloquent

- [graen'dilъkwъnt] а тържествен, надут, бомбастичен.

grandiose

- ['graendious] a 1. грандиозен, величествен, внушителен; 2. помпозен, надут, претенциозен.

grandiosity

- [graendi'оsiti] n грандиозност.

grandma

- ['graenma:] n разг. баба.

grandmamma

- ['graenmae,ma:] n разг. баба.

grandmother

- ['gaen,mлъ] n баба.

grandmotherly

- ['graen,mлъli] a 1. бабин, на баба; 2. като баба, бабешки.

grandness

- ['graendnis] n 1. величественост, внушителност, грандиозност; 2. възвишеност, благородство, издигнатост; 3. великолепие, пищност.

grandpa

- ['graenpa:] n разг. дядо.

grandpapa

- ['graenpъ,pa:] n разг. дядо.

grandparents

- ['graen,pЁъrъnts] n pl дядо и баба.

grandsire

- ['graen,saiъ] n ост. 1. дядо; 2. прадядо.

grandson

- ['graensлn] n внук.

grandstand

- ['graendstaend] n 1. трибуна (за зрители); 2. публиката на трибуната: ~ finish силно оспорван финал на спортно състезание. ['graendstaend] v ам. разг. парадирам, показвам се, играя за ефект. ['graendstaend] а ам. демонстративен, за ефект.

granduncle

- ['graend,л¤kl] n брат на дядо/баба.

grange

- [greindj] n 1. стара богаташка селска къща (обик. с чифлик); 2. ост. хамбар, житница; 3. ам. сдружение на земеделци.

grangerize

- ['greindjъraiz] v илюстрирам книга с (изрязани от други книги) илюстрации.

graniferous

- [grъ'nifъrъs] а зърнодаен.

granite

- ['graenit] n 1. гранит; 2. прен. твърдост, неотстъпчивост, упоритост; 3. attr гранитен; прен. твърд като гранит, упорит; коравосърлечен; the G. City гр. Абърдийн; to bite on ~ правя напразни усилия.

granite-ware

- ['graenitwЁъ] n 1. емайлирани железни изделия; 2. каменинови изделця.

granitic

- [grae'nitik] а гранитен; като гранит.

granitification

- [,graenitifi'kei¦n] n геол. образуване на гранит granitiform, granitoid [grae'nitifо:m, 'graenitоid] a геол. гранитовиден.

granivorous

- [grъ'nivъrъs] а зърнояден.

grannie,-ny

- ['graeni] n разг. 1. баба; 2. стара жена; 3. неправилно вързан възел (и ~('s)knot).

granny

- ['graeni] grannie.

grant

- [gra:nt] v 1. давам (официално), отпускам, разрешавам; 2. задоволявам (желание, молба и пр.); 3. съгласявам ее, съгласен съм, приемам, допускам; ~ing the truth of what you say дори и да e вярно това, което казвате; I ~ you (that) признавам, (че); I take it for ~ed приемам за дадено/вярно, допускам; това се разбира от само себе си; to take too much for ~ed позволявам си твърде много, отивам твърде далеч; to take nothing for ~ed не приемам нищо без доказателства: ~ed! дадено! съгласен! [gra:nt] n 1. даване, отпускане; 2. отпусната сума/помощ, субсидия; дар; (акт за) дарение; 3. съгласие; позволение, разрешение; 4. ам. териториална единица в някои щати.

grant-aided

- ['gra:nt,eidid] а субсидиран (за училище, учреждение).

grant-in-aid

- [,gra:ntin'eid] n субсидия.

grantable

- ['gra:ntъbl] а който може да бъде даден/отпуснат.

grantee

- [gra:n'ti:] n юр. получател на помощ, патент и пр.

grantor

- [] granter.

granular

- ['graenjulъ] а зърнест, зърнист, грануларен.

granulate

- ['graenjuleit] v 1. правя/превръщам в/ставам на зърна; ~ed sugar захар на пясък; 2. метал, гранулирам; 3. мед. гранулирам, заздравявам; сраствам се. ['graenjulъt] а зърнест, зърнист, на зърна.

granulation

- [,graenju'lei¦n] n 1. гранулация, гранулиране; зърнистост; 2. pl мед. гранулации.

granule

- ['graenju:l] n гранула, зрънце.

granuliferous

- [,graenju'lifъrъs] а зърноносен; пълен с гранули/зрънца.

granuliform

- [grae'njulifо:m] а зърновиден.

granulous

- ['graenjulъs] а зърнест, на зърна.

grape

- [greip] n 1. гроздово зърно; pl грозде; bunch of ~s чепка грозде; sour ~s кисело грозде, ягорида; the ~s are sour прен. гроздето било кисело; 2. Бот. виещо се растение от сем. Vitaceae; 3. вет. р1 подутина отзад над копитото на кон; 4. ~-shot; 5. attr гроздов; ~ harvest гроздобер.

grape-brandy

- ['greip,braendi] n гроздова ракия.

grape-fruit

- ['greipfru:t] n бот. грейпфрут (Cytrus paradisi).

grape-hyacinth

- ['greip,haiъsinҐ] n бот. кукувиче грозде (Muscari).

grape-juice

- ['greipdju:s] n гроздов сок.

grape-shot

- ['greip¦оt] n воен. ист. картеч.

grape-sugar

- ['greip,¦ugъ] n гроздова захар, гликоза.

grape-vine

- ['greipvain] n 1. бот. лоза (Vitis); 2. разг. лъжлив слух; предаване на новини от човек на човек, агенция "партенка" (и ~ telegraph); прен. таен път, канал.

grapery

- ['greipъri] n парник за грозде.

grapeseed

- ['greipsi:d] n семка на грозде.

graph

- [graef] n график, диаграма; крива; ~ paper милиметрова хартия. [graef] v чертая график/диаграма. [] n ез. писмен знак, представляващ фонема.

grapheme

- ['graefi:m] n ез. графема.

graphic formula

- ['graefik,fо:mjulъ] n хим. структурна формула.

graphical

- ['graerikl] a 1. изобразителен; графически, графичен; ~ arts изобразителни изкуства; 2. диаграмен, чертежен; 3. писмен; ~ symbol писмен знак; ~ error правописна грешка; 4. жив, нагледен, картинен; живописен; 5. писмен (за минерал); ~ graphite писмен графит.

graphically

- ['graefikъli] adv 1. графически, графично, с диаграма/чертеж; 2. писмено; 3. живо, нагледно, живописно, картинно.

graphics

- ['graefiks] n 1. с гл. в sing чертане; 2. pl мат. номограми; правене на диаграми и пр. с помощта на ЕИМ; 3. р1 чертежи, карти и пр. в книги и пр.; 4. graphic arts (вж. graphic(al) 1); букви, рисунки и пр.

graphite

- ['graefait] n графит.

graphitic

- [grъ'fitik] а графитен.

graphitoid

- ['graefitоid] а графитоиден.

graphology

- [grae'fоlъdji] n 1. графология; 2. формули.

grapnel

- ['graepnl] n мор. 1. абордажна кука; 2. котвичка (с няколко лапи).

grappa

- ['graepъ] n ит. гроздова/джиброва ракия.

grapple

- ['graepl] и 1. грайфер; кука/приспособление за захващане; 2. р1 кънки (за изкачване по дьрвени стълбове); 3. счепкване, борба. ['graepl] v 1. хващам, улавям; сграбчвам; 2. Закрепявам се, вкопчвам се, закачам се (on, to); 3. счепквам се, боря се (with); the two wrestlers ~d together двамата борци се вкопчиха един в друг; 4. прен. to ~ with мъча се да се справя/преборя с/да преодолея/превъзмогна (проблем и пр.).

grappling-iron

- ['graepli¤,aiъn] grapnel 1.

grapy

- ['greipi] а гроздов, като грозде.

grasp

- [gra:sp] v 1. хващам, улавям, сграбчвам; to ~ at 1) опитвам се да хвана/уловя/сграбча/стисна; 2) залавям се за; 3) прен. приемам охотно; използувам (удобен случай); 2. стискам, държа здраво, не изпускам; 3. схващам, разбирам, проумявам; ~ the nettle and it won't sting you хващам бика за рогата; за смелия всичко е възможно; ~ all, lose all посл. който гони два заека, не хваща ни един. [gra:sp] n 1. хващане, улавяне, сграбчване; стисване; хватка; 2. власт, контрол, надмопше; to dip from s.o.'s ~ изплъзвам се от ръцете на някого; 3. схващане, разбиране, проумяване, схватливост; to have a thorough ~ of the problem разбирам проблема изцяло; problem within/beyond s.o.'s ~ разбираем/понятен/неразбираем/непонятен за някого проблем; beyond o.'s ~ недостъпен; недостижим; within o.'s ~ който е достатъчно близо, за да се достигне/хване; който е възможен/осъществим/постижим.

graspable

- ['gra:spъbl] а разбираем.

grasping

- ['gra:spi¤] а алчен, лаком, ненаситен.

grass

- [gra:s] n 1. трева; тревна площ; 2. бот. р1 житни растения от сем. Gramineae; 3. паша, пасбище, пасище; to be (out) at ~ на паша съм, паса, прен. на почивка/във ваканция съм; без работа/безработен съм; to go/be put out to ~ 1) изкар(в)ан съм на паша (особ. за стар негоден за работа кон); 2) прен. минавам в архивата; умирам; to put/send/turn out to ~ изкарвам на паша; 4. повърхността на мина; at ~ горе, на повърхността (не в мината); 5. пролет, лято (когато расте тревата); 6. ам. разг. аспержи; 7. ам. sl. хашиш, канабис, марихуана; 8. sl. полицай; доносник; 9. печ. временна работа; 10. оттегляне, уединяване; уединено място; ~ does not grow under his feet той действува/се справя със задачите бързо/експедитивно; to let the ~ grow under o.'s feet бавя се, мая се; изпускам изгоден случай; to hear the ~ grow 1) имам изключително остър слух; 2) нищо не изпускам, всичко забелязвам; to go to ~ sl. бивам повален/сьборен (за боксьор). [gra:s] v 1. затревявам, засявам с трева, покривам (се) с трева/чим; озеленявам; 2. паса; 3. изкарвам на паша; 4. храня (животни) с трева; 5. сп. събарям, повалям (противник); 6. уволнявам; 7. улучвам, уцелвам (птица); 8. издърпвам (риба) на брега; 9. печ. поемам временна работа (за словослагател); замествам временно; 10. sl. доноснича; доноснича на полицията; правя донесение; предавам (някого) (on).

grass-cloth

- ['gra:sklоҐ] n вид груб плат, особ. от растението рамия (Boehrneria nivea).

grass-court

- ['gra:skо:t] n сп. затревен тенис-корт.

grass-cutter

- ['gra:s,kлtъ] n ръчна/моторна косачка.

grass-green

- [,gra:s'gri:n] а яркозелен.

grass-grown

- ['gra:sgroun] а обрасъл с трева, тревясал.

grass-roots

- [,gra:s'ru:ts] n 1. селски райони; обикновени хора, хора от народа; 2. пол. избиратели; 3. основен източник; 4. attr народен; ~ political movement народно политическо движение.

grass-snake

- ['gra:ssneik] n зоол. 1. водна змия (Natrix natrix); 2. ам. обикновена зелена змия (Ophiodrys vernalis).

grass-widow

- [,gra:s'widou] n сламена вдовица.

grass-widower

- [,gra:s'widouъ] n сламен вдовец.

grasshopper

- ['gra:s,hоpъ] n зоол. скакалец (сем. Acrididae и Locustidae).

grassiness

- ['gra:sinis] n затревеност.

grassing

- ['gra:si¤] n белене (на платно) върху трева.

grassland

- ['gra:slaend] n пасище.

grassy

- ['gra:si] a 1. тревист; 2. подобен на/като трева (особ. по цвят).

grate

- [greit] n 1. решетка; 2. (решетка на) камина; 3 тех. скара, скарник; 4. едро сито. [greit] v снабдявам с решетка. [greit] v 1. стържа, настьргвам; 2. скърцам; to ~ with the teeth скърцам със зъби; 3. трия (се), търкам (се), стържа (against, on); 4. действувам неприятно; правя лошо впечатление; дразня (on); to ~ on the ear дразня слуха.

grated

- ['greitid] а с решетка.

grateful

- ['greitful] a l. благодарен, признателен (to s.o. for s.th.); 2. благодарствен; 3. приятен; успокоителен, освежителен; ~ warmth/shade приятна топлина/сянка.

gratefully

- ['greitfuli] aav с благодарност.

gratefulness

- ['greitfulnis] n благодарност, признателност.

grater

- ['greitъ] n стъргало.

graticule

- ['graetikju:l] n 1. мрежа (за чертане на географска карта); 2. скала, линии (в оптичесуи инструмент).

gratification

- ['graetifi'kei¦n] n 1. удовлетворение, задоволство; удоволствие; 2. ост. възнаграждение; бакшиш.

gratify

- ['graetifai] v 1. задсволявам. удовлетворявам; 2. доставям удоволствие, угаждам на (някого).

gratifying

- ['graetifaii¤] а задоволителен, приятен (to).

gratin

- ['graetaen] n фp. готв. печено ястие с бял сос и сирене; on ~ на фурна.

grating

- ['greiti¤] n 1. решетка (дифракционна, на сито и пр.); 2. заграждане с решетка. ['greiti¤] а който стърже/скърца/дразни; рязък, остър (за звук); дрезгав.

gratis

- ['greitis] adv безплатно, даром, гратис.

gratitude

- ['graetitju:d] n благодарност, признателност (to).

gratuitous

- [grъ'tju:itъs] a 1. безплатеп, безвьзмезден; безкористен; доброволен; 2. безпричинен, неоснователен, неоправдан, безсмислен (за льжа).

gratuity

- [grъ'tju:iti] n 1. паричен подарък; бакшиш; парично възнаграждание (на пенсиониращ се чиновник); 2. парично възнаграждение, дадено на войник (при уволнение).

gratulate

- ['graetjuleit] ост. congratulate.

gratulatory

- ['graetju,leitъri] ост. congratulatory.

grave

- [greiv] n 1. гроб; common ~ братска могила; on this side of the ~ нa тоя свят; s.o. is walking on my ~ лазят ме тръпки; to find a watery ~ удавям се; 2. смърт, гибел; ад. [greiv] v (graved [greivd]; graved, graven ['greivn]) 1. ост. дълбая, издълбавам; изрязвам; извайвам; гравирам; 2. прен. запечатвам (on, in); ~n on my memory книж. запечатан в паметта ми. [greiv] а 1. сериозен; важен; тежък; улегнал; (as) ~ as a judge много сериозен; 2. важен; с възможни тежки последици; застрашителен; ~ news обезпокоителни новини; ~ responsibility тежка отговорност; 3. важен, тържествен; внушителен; 4. мрачен (и за цвят), печален; сериозен; замислен; 5. нисък (за звук), 6. прост, строг, неукрасен; 7. фр. фон. тежък (за ударение). [gra:v] n фр. фон. гравис, тежко ударение (') (и ~ accent). [gra:v] v мор. остъргвам и насмолявам (дьното на дьрвен кораб). ['gra:vei] adv муз. граве, тежко и бавно.

grave-clothes

- ['greivklouz] n pl саван, покров.

grave-digger

- ['greiv,digъ] n 1. гробар; 2. прен. гробокопач; 3. зоол. бръмбар гробар (Necrophorus).

gravel

- ['graevl] n 1. едрозърнест пясък, дребен чакъл; 2. златоносен пясък; 3. мед. пясък в урината; 4. attr настлан с чакъл/пясък (за пьтека). ['graevl] v (-ll-) 1. насипвам/настилам с пясък/чакъл; 2. разг. обърквам, смущавам, озадачавам; 3. разг. дразня.

gravel pit

- ['graevlpit] n яма, от която се копае чакьл.

gravel-blind

- ['graevl,blaind] а почти сляп.

gravel-stone

- ['graevlstoun] n мед. камък в бъбреците/пикочния мехур.

graveless

- ['greivis] a 1. без гроб, непогребаи; 2. ам. безсмъртен.

gravelly

- ['graevъli] а 1. чакълен, чакълест, пясъчен, песъчлив; насипан/настлан с пясък; 2. дрезгав (за глас); 3. остър, рязък.

graven

- ['greivn] фр вж. graved«; ~ image истукан, идол; тържествена особа.

graver

- ['greivъ] n 1. гравьор; 2. гравьорско длето, шихел.

graves' disease

- ['greivzdi,zi:z] n мед. базедова болеет.

gravestone

- ['greivstoun] n надгробен камък/плоча.

graveyard

- ['greivja:d] n 1. гробище, гробища; 2. ам. гробище за стари/износени/бракувани веши (напр. автомобили и пр.).

graveyard shift

- ['greivja:d,¦ift] n ам. разг. работна смяна, която започва в полунощ.

gravid

- ['graevid] а книж., зоол. бременна (with).

gravimetric

- [,graevi'metrik] а гравиметричен, тегловен.

gravimetry

- [grъ'vimitri] n гравиметрия.

graving-dock

- ['greivi¤dъk] n мор. сух док.

gravitate

- ['graeviteit] v 1. физ. бивам притеглен (towards); 2. гравитирам, клоня, бивам привлечен (to); 3. падам на дъното; утаявам се.

gravitation

- [,graevi'tei¦n] n 1. физ. гравитация; (эемно) притегляне; 2. привличане, гравитация; ~ of population to the cities бягство от селото (в градовете).

gravitational

- [,gaevi'tei¦nъl] a физ. гравитационен.

gravity

- ['graeviti] n 1. физ. тежест, тегло; (земно) притегляне; ~ acceleration ускорение на силата на тежестта; 2. сериозност, важност, тържествсност, внушителност; строгост; тежест, улегналост; to keep/preserve o.'s ~ запазвам сериозния си вид; 3. сериозност, сериозен характер, критичност, критичен характер; the ~ of his offence was such that... престъплението му бе толкова голямо, че...

gravure

- [grъ'vjuъ] n печ. (фото)гравюра; щампа.

gravy

- ['greivi] n 1. сок (от печено месо), сое; 2. разг. лесна печалба, пари, печалба (извьн очакваното), ~ train синекура.

gravy-boat

- ['greivibout] n сосиера.

gravy-dish

- ['greividi¦] n сосиера.

gray

- [] grey.

grayling

- ['greili¤] n зоол. 1. вид риба от сем. на сьомгите (Thymallus thymallus); 2. пеперуда от сем. Saturidae.

graze

- [greiz] v 1. паса (за добитък) (on); to ~ bare изпасвам, изпояждам; to send to ~ прен. изгонвам, изхвърлям като парцал; 2. паса, водя на паша; 3. използувам за паша. [greiz] v 1. докосвам се леко до, закачам, бръскам; одрасквам; жулвам; 2. минавам (като леко докосвам) (along, by, past). [greiz] n 1. леко докосване, закачане; 2. драскотина, ожулено място.

grazer

- ['greizъ] n животно, което пасе.

grazier

- ['greizjъ] n скотовъдец, който отглежда и продава рогат добитък.

grazing

- ['greizi¤] n паша; пасбище, пасище.

grazing ground

- ['greizi¤,graund] n паша; пасбище, пасище.

grazing land

- ['greizi¤,laend] n паша; пасбище, пасище.

grease

- [gri:s] n 1. мас, мазнина; 2. масло, смазка, грес; 3. серей; серива/непрана вълна (и wool in the ~, ~ wool); 4. мас на дивеч; in ~, in pride/prime of ~ тлъст, угоен; 5. вет. (мокър) лишей; 6. разг. подкуп; ласкателство; to fry/stew in o.'s own ~ пържа се в собственото си масло. [gri:z,gri:s] v 1. мажа, намазвам, смазвам; 2, разг. подкупвам; лаская; 3. ам. улеснявам; ускорявам.

grease-box, -cup

- ['gri:sbоks, -kлp] n масльонка; гресьорка.

grease-cup

- ['gri:skлp] n масльонка; гресьорка.

grease-monkey

- ['gri:s,mл¤ki] n ам. sl. механик (от гараж и пр.).

grease-paint

- ['gri:speint] n театр. грим.

grease-proof

- ['gri:spru:f] а който не пропуска мазнина; ~ paper пергаментова хартия.

greaser

- ['gri:zъ] n 1. смазвач; 2. мор. машинист; 3. ам. sl. пренебр. мексиканец, латиноамериканец.

greasy

- ['gri:zi] a 1. мазен, тлъст; 2. серив, непран (зa вълна), 3. плъзгав, кален; 4. мазен, угоднически, мазнишки; 5. вет. с мокър лишей; 6. мор. мръсен, лош. мъглив (за врсме).

great

- [greit] а 1. велик; Alexander the G. Александър Велики; G. Heavens/Scott/Snakes! велики боже! 2. обик. прен. голям; ~ A главно А; a ~ while дълго време; to live to a ~ age доживявам до дълбока старост; ~ occasion голямо/паметно събитие, тържествен случай; ~er London голям Лондон (с предградията), the ~ cats лъвове, тигри и пр.; 3. възвишен, благороден; 4. разг. голям: ужасен; страхотен; славен; чудесен, знаменит; ~ big много голям, грама ден, коскоджамити; ~ thick stick коскоджамити тояга; that te a ~ babit of his такъв си му е обичаят; to have a ~ time прекарвам чудесно; he's not a ~ one for... (с ger) той не обича да/не е твърде по ...; 5. predic разг. чудесен; that's ~! чудесно! to be ~ at умея да, спец съм/бива ме по; to be ~ on запален съм по, обичам да, разбирам от; 6. за образуване на степени на родство пра-; пра-пра; ~ gnrandfather прадядо; G. Assize Day второто пришествие, страшният съд; no ~ scratch/разг. shakes не много хубав, не кой знае какъв; ~ game 1) голф (играта); 2) шпионаж; he's a ~ reader/eater много чете/яде; ~ go последният изпит по философия/история в Кеймбридж; the G. White Father ам. президентът на САЩ (наричан така от индианците); the G. White Way ам. театралната част на Бродуей в Ню Йорк. [greit] n 1. the ~ великото; големите/великите хора; големците; G.S разг. последните изпити в Оксфорд и Кеймбридж.

great Dane

- [,greit'dein] n дог (куче).

great Russian

- [,greit'rл¦n] I. а великоруски; II. п великорусин.

great Sea

- ['greit'si:] n Средиземно море.

great-hearted

- [,greit'ha:tid] а 1. великодушен, благороден; 2. храбър, смел, сърцат.

greatcoat

- ['greitkout] 1. (зимно) палто, балтон; 2. воен. шинел.

greatly

- ['greitli] adv 1. много, до голяма степен; значително, доста; 2. възвишено, благородно, великодушно.

greatness

- ['greitnis] n 1. величие; 2. големина.

greaves

- [gri:vz] n pl част от броня, която покрива краката. [gri:vz] n рl пръжки.

grebe

- [gri:b] зоол. гмурец (сем. Colymbidae); great crested ~ гмурец рогач (Podiceps cristatus); little ~ малък гмурец (Tachybaptus ruficollis).

grecian

- [gri:¦n] I. а ряд. гръцки; II. n 1. ост. грък; 2. елинист.

grecism

- [] Graecism.

grecize

- [] graecize.

greco-Ronian

- [] Graeco-Roman.

greed

- [gri:d] n лакомия; ненаситност, жадност, алчност (tor).

greedy

- ['gri:di] a 1. лаком; ненаситен, жаден, алчен (of, for); 2. изпълнеи с желание (to).

greek

- [gri:k] I. a 1. гръцки; византийски; G. Empire Византийската империя; 2. (източно) православен (u ~ Orthodox/Catholic); ~ gift дар, даден с лош умисъл; II. п 1. грък; 2. гръцки език; 3. източноправославен; 4. ост. шмекер, хитрец; when ~ meets ~ намирам си майстора: it's ~ to me нищо не разбирам.

green

- [gri:n] а 1. зелен; ~ crop фураж; to grow/show ~ зеленея се; to turn/grow ~ позеленявам; 2. тревист; разлистен, зашумен; 3. растителен (за храна); 4. не(до)зрял, суров; млад, нежен; ~ onions пресен/зелен лук; 5. суров, влажен, неизсъхнал; неотлежал; недопечен; необработен; неощавен; ~ timber суров дървен материал; ~ hides сурови/нещавени кожи; 6. млад, неопитен, "зелен"; доверчив, наивен; ~ hand новак; as ~ as grass/as a gooseberry съвсем неопитен; 7. необязден (за кон); 8. пресен, незаздравял (за рана); 9. запазен, държелив; ~ old age държеливост, бодра старост; to keep s.o/s memory ~ тача паметта на; 10. пребледнял, позеленял (with от); to turn/grow ~ with envy позеленявам от завист; 11. ревнив; завистлив; 12. мек, без сняг (за зима); 13. ам. в ред/изправност, готов за действие. [gri:n] 1. зелен цвят/боя; 2. поляна, тревна площ; белянка (u bleaching ~); игрище за голф; чим около дупка (в игрище за голф); village ~ поляна сред село, мегдан; 3. растителност; 4. рl зеленина; Christmas ~s клонки от ела и джел за украса; 5. pl зеленчуци (спанак, зеле и пр.); 6. sl. пари, мангизи; 7. sl. долнокачествена марихуана; in the ~ в разцвета на силите си; do you see any ~ in my eye? виж ми окото! green v 1. ставам зелен, позеленявам; боядисвам зелено; 2. sl. измамвам, изигравам.

green belt

- ['gri:nbelt] n зелен пояс (около град).

green drake

- ['gri:ndreik] n зоол. еднодневка (Ephemera danica).

green eatrb

- [,gri:n'ъ:Ґ] n минер. глауконит.

green fingers

- ['gri:n'fi¤gъz] n градинарско умение.

green light

- ['gri:п'1аit] n зелена светлина (сигнал); прен. позволение, "зелена улица", to give the ~ to s.o. давам някому зелена улица.

green linnet

- [,gri:n'linit] greenfinch.

green manure

- ['gri:nmъ'njuъ] n посев, използуван за торене.

green tea

- [gri:n'ti:] n зелен чай.

green thumb

- ['gri:n'Ґлm] green fingers.

green turtle

- ['gri:n,tъ:tl] n зоол. голяма морска костенурка със зеленикава черепка (Chelonia mydas).

green-cheese

- ['gri:nt¦i:z] n 1. прясно сирене; 2. сирене, подправено със зелена билка.

green-cloth

- ['gri:nklоҐ] n 1. зелено сукно (на миса); 2. маса за игра (на карти): 3. (Board of) G. Cloth канцелария на хофмаршала (при английския двор).

green-eyed

- ['gri:naid] n 1. зеленоок; 2. ревнив; the ~ monster ревност.

green-room

- ['gri:nrum] n театр, обща стая за актьорите.

green-sickness

- ['gri:n,siknis] n мед. хлороза.

green-stick fracture

- ['gri:nstik'fraekt¦ъ] n мед. непълно/частично счупване на костта, инфракция (у деца и млади хора).

greenback

- ['gri:nbaek] n ам. разг. банкнота.

greenbottle

- ['gri:nbоtl] n зоол. зелена муха (Lucilia саеsar).

greenery

- ['gri:nъri] n зеленина, растителност, шума.

greenfinch

- ['gri:nfint¦] n зоол. сипка, чинка (Chloris chioris).

greenfly

- ['gri:nflai] n зоол. зелена листка въшка (Aphis rosae).

greengage

- ['gri:ngeidj] n бот. ренклод (сорт слива).

greengrocer

- ['gri:n,grousъ] n зарзаватчия. овощар.

greengrocery

- ['gri:n,grousъri] n 1. зарзаватчийница, плод-зеленчук; зарзаватчийство, овощарство, 2. зарзават, овощия, плодове и зеленчуци.

greenhorn

- ['gri:nhо:n] n глупак, наивник.

greenhouse

- ['gri:nhaus] n зимна градина, оранжерия, парник.

greening

- ['gri:ni¤] n сорт зелена ябълка.

greenish

- ['gri:ni¦] а зеленикав, въззелен.

greenly

- ['gri:nli] adv незряло, неумело.

greenness

- ['gri:nnis] n 1. зелен цвят; зеленина; 2. незрелост, суровост; 3. неопитност.

greensand

- ['gri:nsaend] green earth.

greenshank

- [gri:n¦ae¤k] n зоол. зеленокрак кюкавец (Tringa nebularia).

greenstone

- ['gri:nstoun] n минер. 1. диорит, зелен порфир; 2. нефрит.

greenstuff

- ['gri:nstлf] n 1. зеленчуци: 2. зелен фураж.

greensward

- ['gri:nswо:d] n поляна, морава.

greenwich mean time

- ['grinidj mi:n'taim] n средно време по Гринвич.

greenwood

- [l'gri:nwud] n разлистена гора (и като убежище за бунтовници).

greeny

- ['gri:ni] greenish.

greet

- [gri:t] v 1. поздравявам, поздравяваме се, 2. приветствувам; посрешам; to ~ s.o. with a smile посрещам някого с усмивка; to be ~ed with catcalls бивам освиркан/посрещнат с дюдюкане; 3. изпречвам се, разкривам се, появявам се, показвам се пред (за гледка); достигам до (ушите, слуха); a strange sight ~ed her eyes пред нея се изпречи странна гледка. [gri:t] v шотл. плача.

greeting

- ['gri:ti¤] n 1. поздрав, приветствие; 2. attr поздравителен, приветствен; ~s telegram поздравителна телеграма; ~ card поздравителна картичка (по случай Нова година, рожден ден и пр.).

greffier

- ['grefiъ] n фp. архивар; регистратор; секретар; нотариус.

gregarious

- [gri'gЁъriъs] а 1. който живее на стада/групи; стаден; 2. общителен; 3. бот. който расте на кичури.

gregariousness

- [gri'gЁъriъsnis] n стадност.

grege

- [greij] фр I. и с цвят между бежово и сиво; II. п цвят между бежово и сиво; цвят на сурова коприна.

gregorian

- [gri'gо:riоn] а грегориански (за календар. цьрковно пеене); ~ style нов стил (в летоброенето).

gregory-powder

- ['gregъri,paudъ] n ревен (разслабително).

greige

- [grej] grege.

gremial

- ['gri:miъl] I. и 1. книж. гръден; поставен на скута; 2. прен. вътрешсн, интимен; 3. който живее, където работи; II. п цьрк. част от одеждите на епископ, поставена на скута по време на служба и при ръкополагане.

gremlin

- ['gremlin] n aм s/. гном/ляволче, за което се смята, че причинява повреди и носи нещастие на летците.

grenade

- [gri'neid] n 1. ръчна граната/бомба; 2. пожарогасител.

grenadier

- [,grenъ'diъ] n гренадир; G. Guards пехотна кралска гвардия.

grenadine

- [,grenъ'di:n] n 1. глазирано с желе месо; 2. сироп от нар. [,grenъ'di:n] n (рехав) копринен плат; плат от коприна и вълна.

gressorial

- [gre'со:riъl] а зоол. пригоден за ходене.

gretna Green marriage

- ['gretnъgri:n'maeridj] n венчален обред без формалности (по името на село в Шотландия). grew вж. grow.

grey

- [grei] a 1. сив; пепелив, пепеляв; 2. прошарен, бял, побелял; прен. възрастен, стар; опитен, зрял; to turn ~ прошарва.м се, побелявам; to worry o.s. ~ побелява ми косата от ядове; 3. убит (за цвят); 4. мрачен; облачен; безрадостен; 5. ам. среден (по положение, сьстояние. естество). [grei] n 1. сив цвят/боя; the ~ of the dawn/morning ранни/тьмни зори; 2. сив кон; 3. сиво облекло/плат; войник в сива униформа; 4. сивота, здрач; сиво небе; 5. ам. негьрски sl. бял човек; 6. sl. невзрачен възрастен човек. [grei] v сивея (се); посивявам, ставам/правя сив; прошарвам се, побелявам.

grey eminence

- ['grei'eminъns] n лице, което упражнява голямо задкулисно влияние; зъл гений.

grey friar

- ['grei,fraiъ] n францисканец (монах).

grey gum

- ['greigлm] n бот. евкалипт (Eucalyptus tereticornis).

grey matter

- ['grei,maetъ] n 1. сиво мозъчно вещество; 2. ум, умствени способности.

grey-coat

- ['greikout] n 1. доброволец кавалерист; 2. ам. ист. войник от армията на южните щати.

grey-goose

- [] greylag.

grey-haired

- [,grei'hЁъd] а побелял, с прошарена/побеляла коса.

grey-head

- ['greihed] n побелял човек.

grey-headed

- [,grei'hedid] a 1. побелял, остарял: 2. стар, от памтивека; 3. с дългогодишиа служба.

grey-hen

- ['greihen] n зоол. женската на глухаря.

greybeard

- ['grei,biъd] n 1. белобрад старец; 2. керамична кана за спиртни питиета; 3. бот. брадат лишей (Usnea florida).

greybearded

- [,grei'biъdid] а белобрад.

greyhound

- ['greihaund] n хрът(ка) (използуван(а) в сьстезания за надбягване).

greyish

- ['greii¦] а сивкав.

greylag

- ['greilaeg] n зоол. сива гъска (Anser anser).

grid

- [grid] n 1. мрежа; решетка; 2. скара; 3. рад., телев. модулатор; 4. координатна мрежа; 5. Акумулаторна плоча; 6. енергийна система; електрическа мрежа.

griddle

- ['gridl] n 1. тиган за печене; ~ cake питка; 2. мин. сито. ['gridl] v 1. пека на тиган (без мазнина); 2. мин. Пресявам

gride

- [graid] v стържа, скърцам; 2. режа; прерязвам; врязвам се със стържещ/скърцащ шум (along, through). [graid] n стъргане. скърцане.

gridiron

- ['grid,aiъn] n 1. скара (за готвене на открит огьн); 2. решетка, мрежа; 3. подпора на кораб в сух док; 4. театр. шнурбоден; 5. жп. мрежа от успоредни линии.; 6. ам. разг. футболно игрище.

grief

- [gri:f] n 1. скръб, печал, горест (at, for); мъка; to come to ~ пострадвам, изпащам; провалям се, претърпявам неуспех; ставам за смях; to bring to ~ съсилвам; 2. ам. несполука, ядове, неприятности; good ~! и таз хубава! туй то!

grief-stricken

- ['gri:f,strikn] а опечален, сьсипан от скръб.

grievance

- ['gri:vns] n (повод за) оплакване, недоволство, "болка"; несправедливост; social ~s социални неправди; to have a ~ against оплаквам се от; to air/state o.'s ~s казвам си болката.

grieve

- [gri:v] v 1. огорчавам, наскърбявам; ядосвам; 2. скърбя, оплаквам, жалея, опечален съм от (at, for, about, over); 3. нанасям телесна повреда, причинявам болка/мъка, опечалявам.

grievous

- ['gri:vъs] а 1. жален, печален, 2. тежък, силен, остър, мъчителен (за болка и пр.); ~ bodily harm юр. тежка/сериозна телесна повреда; 3. ост. Ужасен, страхотен.

griff

- [grif] n sl. новини; достоверни сведения.

griffin

- ['grifin] n 1. мит. гриф(он); арх., грифон; 2. зоол. белоглав лешояд (Gyps filivus) (и ~ vulture); 3. грифон (куче); 4. бдителен пазач, цербер. ['grifin] n англоинд. новодошъл европеец: новак, наивник.

griffon

- ['grifn] n 1. мит. гриф(он); арх., грифон; 2. зоол. белоглав лешояд (Gyps filivus) (и ~ vulture); 3. грифон (куче); 4. бдителен пазач, цербер.

grig

- [grig] n 1. малка змиорка; 2. диал. скакалец (сем. Acrididae); щурец (сем. Orthoptera); 3. дребно весело човече.

grill

- [gril] n 1. (печене на) скара; ~ed печен на скара; 2. скара (месо), 3. grill-room; 4. grille. [gril] v 1. пека (се) на скара; 2. пека, сипя жар (за сльнцето); 3. прен. пека, измъчвам, въртя на шиш; 4. подлагам на строг разпит.

grill-room

- ['grilrum] n грил (в ресторант).

grillage

- ['grilidj] n стр. скара; желязна решетка: ростверк.

grille

- [gril] n 1. решетка (на врата, прозорец и пр.), перила (на балкон и пр.); 2. авт. скара.

grilse

- [grils] n зоол. млада сьомга.

grim

- [grim] а 1. строг, суров, неумолим, непреклонен, безжалостен; ~ courige непоколебимост; ~ necessity жестока необходимост; 2. неприветлив, отблъскващ; мрачен, зловещ, страшен; ~ smile ледена усмивка; 3. свиреп, жесток; to hold on like ~ death залавям се/вкопчвам се с всички сили.

grimace

- [gri'meis] n 1. гримаса; 2. превземка. [gri'meis] v правя гримаса, гримаснича.

grimalkin

- [gri'maelkin] n 1. стара котка; 2. зла старица.

grime

- [graim] n мръсотия, нечистотия, кир. [graim] v цапам, изцапвам, мърся, измърсявам.

grimy

- ['graimi] а мръсен, замърсен, кирлив.

grin

- [grin] v (-nn-) 1, хиля се, ухилвам се (at); to ~ and bear it понасям мъжествено/стоически; 2. зъбя се, озъбвам се (за животно). [grin] n 1. хилене, ухилване; 2. зъбене, озъбване.

grind

- [graind] v (ground [graund]) 1. меля (се), смилам (се), стривам; счуквам (to, into нa); дъвча, сдъвквам; 2. точа, наточвам, остря, наострям: 3. гладя, изглаждам, лъскам, излъсквам, шлифовам; 4. въртя дръжката на (рьчна мелница); свиря на (латерна); 5. работя усилено, бухам, опъвам; уча усърдно, зубря (at); to ~ for an exam уча усилено за изпит; 6. трия (се), търкам (се), стържа (on, against); to ~ o.'s teeth скърцам със зъби; 7. потискам, угнетявам, измъчвам; to ~ the faces of the рoeт смуча потта на/експлоатирам бедните; 8. ам. sl. кълча се (за танцьорка); a to ~ to a halt спирам бавно/постепенно/с шум/със скърцане; grind away работя усилено/упорито, зубря (at); grind down 1) смилам (се), стривам (се); 2) изтривам; изхабявам чрез точене/острене; 3) мъча, тормозя, смазвам; to be ground down by poverty тъна в мизерия; to be ground down with taxes смазан съм от данъци; grind into 1) забивам, набивам; натривам, натърквам; to ~ o.'s heel into the ground забивам ток в земята; to ~ o.'s heel into s.th. стъпквам/смачквам нещо с тока си; to ~ o.'s fist into s.o.'s face стоварвам/забивам юмрук в лицето на някого; 2) втълпявам (мисьл и пр.); to ~ s.th. into s.o.'s head набивам нещо в главата/втълпявам нещо на някого; to ~ Latin into s.o.'s head тъпча главата на някого с латински; grind on прен. движа се неумолимо напред; grind out 1) произвеждам с мъка/усилие; to ~ out a living едва/с мъка си изкарвам прехраната; 2) свиря монотонно; 3) изричам/процеждам през зъби/с рязък глас; изсъсквам; 4) смачквам (цигара и пр.); grind up смилам, стривам. [graind] n 1. мелене, смиланс, стриване; стържене (на машина и пр.); 2. тежка/еднообразна/отегчителна работа; зубрене; the dally ~ сивото ежедневие; 3. ам. зубрач; 4. ситно/едро смилане (на кафе. брашно).

grinder

- ['graindъ] n 1. точилар, шлифовчик; 2, точило; точилен камък; шлайфмашина; 3. дробилка; мелница; 4. мелничка, за кафе; 5. кьтен зъб, кътник; рl шег. зъби; 6. зубрач; 7. разг. учител, който подготвя някого за изпит; 8. рl рад. атмосферни смущения.

grinding

- ['graindi¤] а 1. остър, скърцащ, стържещ; 2. изтощителсн; тсжък, досаден; 3. угнетителен; 4. мъчителен (за болка); 5. жесток (за необходимост).

grindstone

- ['graindstoun] n 1. точило; 2. воденичеи камък; to hold/keep s.o.'s nose to the ~ не давам някому да си отдъхнс, съсипвам (някого) от работа; to keep o.'s nose to the ~ работя непрекъснато, съсипвам се от работа.

gringo

- ['gringou] n неод. чужденец, особ. англичанин/американец (в Испания и Латинска Америка).

grip

- [grip] n 1. хващане, улавяне; стискане, вкопчване; скачване; ръкостискане; сп. гриф; хватка; to get a good ~ on хващам/улавям здраво; to be at ~s with 1) счепкал съм се/бия се/сражавам се с: 2) занимавам се (сериозно) с; to come/get to ~s with почвам да се боря/счепквам се с (и прен.); преборвам се с; to lose/let go o.'s ~ пускам (on); to have a strong ~ хващам здраво; 2. власт, контрол. влияние, въздействие (on); самообладание; разбиране, in the ~ of poverty в бедност/сиромашия; in the ~ of winter скован от зимата; to have a ~ on влалея, контролирам, справям се с; държа в напрежение (публика); разбирам, владея (прудмет и пр.); he lacks ~ липсва му твърдост; to lose o.'s ~ загубвам влиянието/въздействието си (of, on върху, над); to take/get a ~ on o.s. овладявам се, стягам се; to lose o.'s ~ of/on o.s. загубвам самообладание: 3. дръжка, ръчка: 4. тех. захващащо/притискащо приспособление; щанга; челюст на менгеме; 5. куфарче, сак; б. спазма; 7. мед. грип, инфлуенца; 8. ам. s1. сценичен работник. [grip] v (-pp-) 1. стисвам, (за)хващам, улавям; стигам, заклещвам; 2. стискам, държа здраво; 3. завладявам/приковавам вниманието на. увличам; обхващам, обземам (за чувство); сковавам (за студ, страх); 4. действувам (за спирачка); закачам се (за котва); 5. разбирам, схващам.

gripe

- [graip] v 1. хващам, улавям, стисвам; 2. стискам, държа здраво, стягам: 3. гнетя, угнетявам, потискам, измъчвам; 4. причинявам гърчене/спазми/колики; to be ~d присвива ме стомахът; 5. мор. завързвам (лодка и пр.); 6. sl. мърморя, оплаквам сe; 7. ам. sl. дразня, раздразвам. [graip] n 1. хващане, улавяне; стискане, стягане; to come to ~ s with счепквам се с; 2. власт, контрол, влияние, въздействие; 3. рl. мед. колики; 4. дръжка, ръчка; 5. pl. мор. въжета за връзване на лодка; 6. sl. оплаквания, мърмореие.

grippe

- [grip] n мед. грип, инфлуенца.

gripping

- ['gripi¤] а увлекателен.

gripsack

- ['gripsaeck] grip 5.

grisette

- [gri'zet] n фр. гризетка (работничка/продавачка в магазин).

grisly

- ['grizi] а 1. ужасен, страшен, страхотен; 2. мрачен, зловещ.

grison

- ['graizn] n зоол. 1. вид юж.-ам. белка (Orison vittatus); 2. вид юж. ам. маймуна.

grissini

- [gri'simi:] n pl ит. гризини.

grist

- [grist] n 1. мливо; to bring ~ to the mill прен. пренасям полза, полезен/от полза съм; нося печалба; all is ~ that comes to his mill от всичко извлича полза; 2. смляно зърно; 3. малц, слад; 4. ам. (необходимо) количество; 5. ам. същественото (в разказ и пр.); 6. номер/дебелина на прежда/въже.

gristle

- ['grisi] n хрущял; жила.

gristly

- ['grisli] а хрущялен; жилест.

gristmill

- ['gristmil] n мелница, воденица.

grit

- [grit] n 1. пясък, песъчинки; ситен чакъл; твърди зрънца (напр. в круша); ситни камъчета; 2. геол. едрозърнест пясъчник; 3. строеж/устройство/структура на камък; 4. характер, твърдост; упоритост, издръжливост; смелест, решителност; висок дух. [grit] v (-tt-) 1. скърцам, стържа; to ~ o.'s teeth скърцам със/стискам зъби; 2. посипвам (заледен пьт) с чакьл и пр.

grits

- [grits] n pl олющено/натрошено жито/овес; едро овесено брашно.

gritstone

- ['gritstoun] grit 2.

gritty

- ['griti] a 1. пясъчен, от/като пясък, с песъчинки, песъчлив; с твърди зрънца (напр. за круша); the food is ~ в храната има песъчинки; 2. твърд, упорит, издръжлив; смел, решителен: с висок дух.

grizzle

- ['grizl] v 1. прошарва ми се косата, посивявам; 2. правя (коса) да посивее. ['grizl] n 1. сива коса/перука; 2. (кон с) пъстър косъм. [] v разг. хленча.

grizzled

- ['grizld] а 1. прошарен, с прошарена коса; 2. сив.

grizzly

- ['grizli] а 1, сив, сивкав; 2. прошарен, с прошарена коса. ['grizli] n зоол. гризли (Ursus horribilis).

grizzly bear

- ['grizlibЁъ] n grizzly.

groan

- [groun] v 1. стена, издавам стон, пъшкам, охкам; to ~ inwardly сподавям стон; 2. изпъшквам, изохвам, простенвам; казвам/изговарям/изричам/разказвам, пъшкайки/охкайки/стенейки (и с out); 3. страдам в резултат на, бивам потиснат от, бивам отрупан с, огъвам се под товара на (under, beneath, with); скърцам (за под и пр.); to ~ under injustice онеправдан съм, a ~ing board маса, отрупана с ястия; the door ~s on its hinges вратата скърца при отваряне и затваряне: 4. викам "у", освирквам, дюдюкам; to ~ down s.o. накарвам някого да млъкне. заглушавам някого (с неодобрителни възгласи). [groun] n 1, стон, стенание, пъшкане, охкане; 2. скърцане (на дьрво); 3. мърморене.

groat

- [grout] n 1. ист. сребърна английска монета от четири пенита; 2. дребна сума; without a ~ без грош.

groats

- [grouts] n pl олющено натрошено жито/овес, булгур.

grocer

- ['grousъ] n бакалин; ~'s (shop) бакалница, колониал, хранителни стоки.

grocery

- ['grousъri] n 1. занаят на бакалин; ~ basiness бакалница; 2. pl бакалия, бакалски/колониални стоки; 3. ам. бакалница.

grog

- [grоg] n грог. [grоg] v (-gg-) 1. пия грог: 2. извличам просмукания спирт (от изпразнена бъчва) чрез накисване с гореща вода.

grog-blossom

- ['grоg,blоsъm] n разг. пъпка/зачервяване по носа (у алкохолик).

grog-shop

- ['grоg¦оp] n кръчма.

groggy

- ['grоgi] а 1. без сили; замаян; който се олюлява/едва се държи на краката си; 2. разг. нестабилен, разклатен, паянтов (за стол и пр.); 3. бокс гроги; 4. ост. пийнал, пиян; 5. куц; уморен (за кон).

grogram

- ['grоgrъm] n вид рехав плат от коприна и вълна.

groin

- [groin] n 1. анат. слабина; 2. арх. ребро на кръстовиден свод, украшение на него. [groin] v стр. правя кръстовиден свод.

grommet

- ['grлmit] grummet.

gromwell

- [grоmwel] n бот. птиче просо, врабчово семе (Lithospermum officinale).

groom

- [gru:m] n 1. коняр; 2, чиновник от дворцовия персонал; 3. младоженец. [gru:m] v 1. тимаря, чеша, чистя (коне); 2. подготвям, инструктирам (за дадена служба, в дадена област); 3. поддържам се/дрехите си в добър/спретнат вид.

groomsman

- ['gru:mzmъn] n шафер.

groove

- [gru:v] v 1. правя жлеб/вдлъбнатина/прорез/бразда; 2. заживявам монотонно/по установен ред; 3. ам. sl. радвам (някого), радвам се на, изпитвам удоволствие от; 4. ам. възбуждам, развълнувам; 5. ам. прекарвам много приятно; 6. ам. влияем си взаимно; пасваме си (together), погаждаме се.

grooved

- [gnu:vd] а с жлеб/вдлъбнатина/прорез/канелюрк.

grooviness

- ['gru:vinis] n 1. рутинност, рутинерство; 2, ограниченост.

groovy

- ['gni:vi] a 1. рутинен; 2. отличен, великолепен; отлично изпълнен; 3. sl. моден, по последната мода (за млади хора. облекло, заведение); приятен.

grope

- [group] v 1. опипвам, търся слепешком/с пипане (about) (for, after); вървя пипнешком; 2. търся (подходящи думи) (for).

gropingly

- ['groupi¤li] adv пипнешком, пипнешката; несигурно, колебливо.

grosbeak

- ['grousbi:k] n зоол. черешарка (Coccothraustes coccothraustes).

groschen

- ['grou¦n] n 1. ист. дребна сребърна германска монета; 2. разг. германска монета от десет пфенига; 3. австрийска монета, равна на 1/100 от шилинга.

gross

- [grous] а 1. груб, едър, обемист; 2. охранен, тлъст; 3. буен, избуял, гъст (за растителност); 4. гъст (за газ, течност); 5. груб, едър, едрозърнест, едро смлян; прост, долнокачествен; 6. противен, гаден, отвратителен, мазен, лош (за храна); ~ feeder човек, който яде каквото му попадне/който се храни неприлично; 7. груб, вулгарен, просташки, неизискан, долен; мръсен, неприличен, нецензурен; 8. тъп, невъзприемчив, неизтънчен (за сетиво и пр.); ~ ear немузикален слух; 9. груб, очебиен, очевиден; крещящ; скандален, възмутителен, флагрантен; ~ dereliction of duty престъпно нехайство; 10. общ, брутен; ~ income общ доход, брутен приход; ~ value брутна цена; ~ national product (GNP) съвкупен национален продукт; 11. макроскопичен. [grous] n (рl без изменение); 1. маса; in (the) ~ изобщо, изцяло (взето), общо взето, като цяло: на едро, топтан; 2. гроса; great ~ 3. гроси: by the ~ в големи количества, на едро. [grous] v давам/докарвам обща печалба; възлизам общо на.

grossness

- ['grousnis] n 1. грубост. неделикатност, вулгарност, простащина; нецензурност, неприличност; 2. тьпост, нсвъзприсмчивост; нечувствителност; 3. очебийност, очевидност; флагрантност.

grot

- [grоt] n поет. пещера.

grotesque

- [grou'tesk] I. a 1. странен, чудат, уродлив; 2. изк. гротесков; II. п 1. гротеска; 2. разг. плашило.

grotesqueness

- [grou'tesknis] n 1. фантастичност, комична уродливост; 2. странност, чудатост, нелепост.

grotesquery

- [grou'teskъri] n l. grotesqueness; 2. нещо фантастично/комично/странно/чудато.

grotto

- ['grоtou] n (pl -oes,-os) 1. пещера; 2. Изкуствена пещера; стая, украсена така, че да прилича на пещера.

grotty

- ['grоti] a sl. неприятен; мръсен, мърляв; грозен.

grouch

- [graut¦] n разг. лошо настроение, напупеност; 2. "зъб", карез (against); 3. напупен/начумерен човек, мърморко. . [graut¦] v нацупен/начумерен/кисел/в лошо настроение съм, мърморя.

grouchy

- ['graut¦i] а разг. нацупен, начумерен, кисел, в лошо настроение.

ground

- [graund] вж. grind; ~ glass матово стъкло. [graund] n 1. земя, почва; под; настилка; broken ~ разорана земя; пресечена местност; to break fresh/new ~ прен. тръгвам по нови пътиша, новатор/пионер съм; to cover a lot of ~ изминавам голямо разстояние; to cover the/much ~ прен. вземам целия материал; изчерпателен съм, обхващам много области (за доклад и пр.); изчерпвам въпрос; to go/run to ~ скривам се в дупката си (за лисица); оттеглям се от обществото, не ми се чува вече името (за човек); to run a fox to ~ гоня лисица, докато се скрие в дупката си; to gain ~ печеля почва; to gain ~ with печеля доверието/приятелството на; to give ~ отстъпвам (особ. за войски); to lose ~ губя почва; to take ~ ав. кацвам; 2. място, местност; пространство; област, район; common ~ допирни точки, общ език; forbidden ~ забранена зона/тема, деликатен въпрос: 3. земя, имот; р1 градина, парк, двор (кьм здание), 4. позиция; становище; to hold/stand o.'s ~ не отстъпвам (от позициите си), държа на своето, оставам верен на убежденията си; to make good the ~ заздравявам/задържам позициите си; to meet o.'s opponent on his own ~ боря се с противника си на негова територня/прен. от неговата собствена позиция; to shift/change o.'s ~ променям позицията си (при спор и пр.); 5. в сьчет. игрище, плац; р1ay ~ игрище; 6. морско дъно; 7. жив. грунд, фон; 8. основание, причина, повод, подбуда, мотив (u pl); on the ~ of поради; под предлог че; on what ~s? на какво основание? to have good ~(s)/no ~(s) имам/нямам основания (for); on public ~s по обществени съображения; 9. pl утайка (от кафе и пр.); 10. ел. заземяване; 11. мин. основа на пласт; долнище на изработка; 12. attr земен, приземен; a below ~ умрял, на оня свят; on the ~ на (самото) място; при реални условия; thin on the ~ малобройни; to the ~ до основи; to be off the ~ летя, във въздуха съм; прен. осъществявам се (за програма, проект); to get off the ~ започвам успешно; to be on the ~ aм. 1) гледам/следя за собствените си интереси; 2) точно спазвам/навреме изпълнявам поето задължеиие; to be on o.'s own ~ в стихията си съм; down to the ~, from the ~ up напълно, докрай, във всяко отношение; to suit one down to the ~ (нещо) ми e съвсем изгодно; to run into the ~ ам. разг. прекалявам (с нещо). [graund] v 1. поставям/слагам на земята; 2. основавам; установявам; уреждам; устройвам; обосновавам (on); 3. обучавам, давам основа (in по); 4. жив. грундирам; 5. мор. засядам; закарвам (кораб) на плитко/до брега; 6. ел. заземявам; 7. слагам основа (на бродерия); 8. ав. забранявам/попречвам (на самолет) да лети; отнемам (на летец) свидетелство за летателна правоспособност; кацам; 9. воен. слагам (орьжие).

ground cloth

- ['graundklоҐ] n брезент (за покриване пода на палатка, сцена).

ground connection

- ['graundkъ,nek¦n] n ел. заземяване.

ground control

- ['graundkъn,troul] п ав. ръководство на въздушното движение.

ground cover

- ['graund,kлvъ] n ниски пълзящи растения, храсти (между дьрветата) в гора.

ground crew

- ['graundkru:] n ав. персонал, обслужващ самолет на земята.

ground floor

- [,graund'flо:] n партер, приземен стаж; to be/get in on the ~ разг. влизам в акционерно дружество на равни начала с основателите; намирам се/съм в изгодно положение; участвувам навреме в изгодна сделка.

ground forces

- ['graund,fо:siz] n pl воен. сухопътни войски; ав. охрана на детище.

ground game

- [,graund'geim] n дивеч, който не лети (зайци и пр.).

ground glass

- ['graund,gla:s] вж. groond.

ground level

- ['graund,levl] n 1. уровен/ниво на (повърхността на) земята; 2. (физ. основно (енергийно) ниво на невъзбудено състояние.

ground speed

- ['graundspi:d] n ав. пътна скорост.

ground staff

- ['graundsta:f] n ав. летищен технически персонал.

ground state

- ['graundsteit] n физ. основно (невъзбудено) състояние (най-ниско енергийно ниво на атомна частица).

ground zero

- [,graund'ziъrou] n епицеитьр на ядрен взрив.

ground-bait

- [,graund'beit] n стръв, пусната на дъното на река и пр.

ground-bass

- [,graund'beis] n муз. басо остинато.

ground-coat

- ['graundkout] n жив. грундиране; подложка, първият пласт боя.

ground-colour

- ['graund,kлlъ] n жив. грунд, основна боя.

ground-controlled

- ['graundkъn,trould] а ав. Направляван от земята.

ground-fish

- ['graundfi¦] n риба, която живее на дъното на река и пр.

ground-ice

- ['graund,ais] n лед, образуван на дъното на река и пр.

ground-ivy

- ['graund,aivi] n бот. коча билка (Nepeta hederacea).

ground-nut

- ['graundnлt] n бот. фъстък (Arachis hypogaea).

ground-plan

- [,graund'plaen] n 1. стр. хоризонтална проекция; 2. общ план.

ground-rent

- ['graundrent] n наем за използуване на земя (за строеж, в Англия обик. за срок от 99 год.).

ground-swell

- ['graundswel] n мъртво вълнение.

ground-to-air missile

- ['graundtu,Ёъ'misail] n ав. ракета земя-въздух.

ground-water

- ['graund,wо:tъ] n подпочвена вода.

groundage

- ['graundidj] n такса, която плаща кораб за влизане в пристанище.

grounded

- ['graundid] а обоснован.

groundedly

- ['graundidli] adv обосновано.

grounder

- ['graundъ] n en. крикет топка, която минава ниско над земята.

groundheet

- ['graund¦i:t] ground cloth.

groundhog

- [,graund'hоg] n зоол. сев.-ам. мармот (Marmota monах).

grounding

- ['graundi¤] n 1. обучение, основа (in); 2. ел. заземяване.

groundless

- ['graundlis] а неоснователен, неоправдан, безпричинен.

groundling

- ['gruundli¤] n 1. ground-fish; щипок, щипец (Cobitis taenia); тлъстак, гулеш (Nemachitus barbatulus); пискал (Gobio fluviatilis); 2. пълзящо растение; 3. театр., ист. зрител от партера; правостоящ; 4. непридирчив/безкритичен зрител/читател; еснаф.

groundsel

- ['graunsl] n бот. кръстец, спореж (Senecio vulgaris). ['graunsl] n ост. 1. основна греда, основа; 2. праг.

groundwood

- ['graundwud] n дървена маса.

groundwork

- ['graundwъ:k] n 1. основа, база, план, канава; 2. основен принцип, главна съставна част.

group

- [gru:p] n 1. група; дружина; клас; ~ of people група хора; in ~s на групи; 2. пол. групировка, фракция, крило; 3. хим. радикал; 4. attr групов; ~ verb грам. (фразеологично) глаголно съчетание. [gru:p] v 1. групирам (ce); to ~ together групирам; 2. класифицирам, подреждам; 3. образувам/сьставям (част от) група; 4. ел. свързвам (елементи).

group captain

- ['gru:p,kaeptin] n воен. полковник от авиацията (в Англия).

grouping

- ['gru:pi¤] n групировка, фракция, крило.

grouse

- [graus] n (pl grouse) зоол. 1. птица от сем. Tetraonidae; 2. willow ~ бяла яребица (Lagopus lagopus lagopus); red ~ шотландска бяла яребица (Lagopus lagopus scoticus); hazel ~ лещарка, ресарка (Tetrastes

grouser

- ['grausъ] n sl мърморко.

grout

- [graut] n 1. варов/циментов разтвор; 2. pl утайка. [graut] v заливам с варов/циментов разтвор. [graut] v ровя (земята) (за свиня).

grove

- [grouv] n горичка, дъбрава; olive ~ маслиново насаждение/горичка; walnut ~ орешак.

grovel

- ['grоvl] v 1. пълзя, търкалям се; прен. унижавам се, раболепнича, угоднича (to, before); 2. отдавам се на, тъна в.

groveller

- ['grоviъ] n подлизурко, мазник, подлец.

grovelling

- ['grоvli¤] а долен, низък, раболепен, угоднически.

grovellingly

- ['grоvli¤li] adv по долен/низък начин; с пълзоне, раболепно, угоднически.

grow

- [grou] v (grew [gru:]; grown [groun]) 1. раста; пораствам, израствам; to let o/s hair ~ пускам си косата (да росте); 2. нараствам, развивам се, увеличавам се; to ~ in wisdom/experience ставам все по-мъдър/по-опитен, добивам опит; 3. (постепенно) ставам (някакъв); прен. достигам до; to ~ rich забогатявам; he grew lo he a great man той стана велик/голям човек; to ~ to like s.th. постепенно почвам да харесвам нещо; 4. отглеждам, засявам, произвеждам; 5. пускам си; пораства/пониква/покарва ми (брада, мустаци); пускам (корени); 6. pass обраствам, покривам се (и с up with, over with); grow away from отчуждавам се от (някого); grow down (wards) 1) раста надолу (за растение); 2) разг. прен. намалявам се, скъсявам се, смалявам се; grow from 1) раста/пораствам от; 2) развъждам/отглеждам от; I grew these tomatoes from seed отгледах тези домати от семе; 3) произлизам/пораждам се от; grow into 1) израствам/превръщам се в; 2) разраствам се в; придобивам (навик); grow on 1) става ми навик; налагам се постепенно; 2) започвам все повече да се харесвам; the picture/the hook ~s on yon картината/книгата постепенно почва да се харесва; grow out 1) прораствам, пониквам; 2) израствам; grow out of 1) израствам, пораствам, та ми омаляват (дрехи, обувки - за дете); he'll soon ~ out of his clothes той скоро ще израсте дрехите си, дрехите скоро щс му омалеят; 2) отвиквам/отучвам се от (навик); 3) произлизам/последица съм от, резултат съм на; grow together сраствам се; grow up 1) пораствам, израствам; to ~ up into a man пораствам и ставам мъж, възмъжавам; 2) възниквам, пораждам се, развивам се (за приятелство, обичай и пр.).

grower

- ['grouъ] n 1. човек, който отглежда/култивира; производител (в сьчет.); fruit-~ овощар; 2. растение и пр., което расте бързо.

growing pains

- [groui¤peinz] n pl 1. невралгични болки вследствие на бърз растеж; 2. начални затруднения (на ново предприятие и пр.); грешки на растежа.

growl

- [graul] v 1. рьмжа (at); to ~ out изръмжавам; he ~ed (out) his disapproval той изръмжа неодобрително; 2. мърморя, оплаквам се; 3. еча, ехтя, тътна. [graul] n 1. ръмжене; 2. мърморене, оплакване.

growler

- ['graulъ] n 1. мърморко; 2. ост. разг. файтон; 3. aм. sl. кана за наливна бира; 4. малък айсберг.

grown

- [groun] вж. grow. [groun] a 1. зрял, възрастен; 2. обрасъл (with); 3. в сьчет. расъл, отгледан; shade-~ tobacco тютюн, расъл/отгледан на сянка.

grown-up

- ['grounлp] I. а пораснал, голям, възрастен; II. п възрастен (човек) (не дете).

growth

- [grouҐ] n 1. растеж; нарастване; развитие; ръст; full ~ пълно развитие; ~ of corn житна реколта; wine of the first ~ младо вино, самоток; 2. прираст, увеличение; 3. отглеждане, произвеждане; of foreign ~ от чужд произход; 4. стрък; стъбло; израстък; ~ of hair on the face косми по лицето; a week's ~ on o.'s chin брада от едка седмица; 5. рожба, продукт, последица, резултат; 6. мед. новообразувание, тумор; 7. attr прен. перспективен; бързо развиващ се.

growth industry

- ['grou,indлstri] п бързо развиваща се индустрия.

groyne

- [grоin] n вълнолом; защитна стена; напречна лига. [grоin] v укрепявам с вълнолом/със стена.

grub

- [grлb] v (-bb-) 1. копая, ровя, рия, рина (и с about); 2. изкопавам, изравям, изваждам, изкарвам (корени и пр.); разкопавам, прекопавам; разравям (up, out); 3. ровя се, тършувам, човъркам (about); 4. трудя се, опъвам, бачкам, бъхтя (on, along, away); 5. sl. храня (се), кльопам. [grлb] n 1. ларва, червейче, личинка; 2. разг. мърльо; 3. sl. кльопачка.

grub Street

- ['grлbstri:t] n 1. сьбир. наемни писачи; компилатори; бедни автори; 2. attr наемен, долнокачествен; евтин.

grubby

- ['grлbi] а 1. разг. мърляв, оцапан; 2. Прояден от/пълен с червеи/ларви; 3. ам. долен, мръсен.

grubstake

- ['grлbsteik] n ам. 1. съоръжения/пари, дадени на търсач на рудни залежи срещу участие в печалбите му; 2. материална помощ за учредяване на предприятие. ['grлbsteik] v подпомагам материално (вж. grubstake).

grudge

- [grлdj] n недоволство; яд, злоба; to bear/owe s.o. a ~, to have/nurse a ~ against s.o. имам зъб на някого. [grлdj] v 1. зловиди ми се; to ~ s.o. his success зловиди ми се, че някой има успех; 2. давам неохотно, свиди ми се, не ми се дава; to ~ no fains не щадя усилия.

grudgin

- ['grлdji¤] а 1. стиснат, свидлив; 2. неохотен, даден неохотно.

grudgingly

- ['grлdji¤li] adv неохотно, без желание.

gruel

- [gruъl] n 1. (овесена) каша; 2. ост. наказание. [gruъl] v (-ll-) sl. изтощавам; наказвам (жестоко).

gruelling

- ['gruъli¤] а изтошителен, мъчителен.

gruesome

- ['gru:sъm] а ужасен, страшен, страховит; разг. отвратителен.

gruesomeness

- ['gru:sъmnis] n страховитост.

gruff

- [grлf] a 1. груб; сърдит; рязък; 2. дрезгав, пресипнал, прегракнал.

gruffness

- ['grлfnis] n 1. грубост; сърдитост; рязкост; 2. дрезгавост, пресипналост, прегракналост.

grumble

- ['grлmbl] v 1. мърморя, мрънкам, оплаквам се (at, about, over); to ~ out измърморвам; 2. еча, ехтя, тътна. ['grлmbl] n 1. мърморене, мрънкане; оплакване; 2. ек, eкот, тътен, тътнеж.

grumbler

- ['grлтblъ] n мърморко, недоволник.

grumbling

- ['grлmbli¤] а 1. недоволен; 2. тъп, непрестанен (за болка и пр.); ~ appendix разг. хронически апандисит.

grume

- [gru:m] n мед. съсирена кръв

grummet

- ['grлmit] n 1. мор. кренгелс; 2. тех. уплътнителен пръстен; шайба; втулка; 3. пружина за опъване на фуражка. ['grлmit] n мор. юнга.

grump

- [grлmp] n разг. 1. сърдитко, нацупен човек; мърморко; 2. рl grumpiness. [grлmp] v 1. цупя се, мърморя; 2. измърморвам (сърдито).

grumpiness

- ['grлmpinis] n разг. нацупеност, сръдливост, лошо настроение.

grumpy

- ['grлmpi] а разг. кисел, ядосан, нацупен; сръдлив.

grundy

- ['grлndi] n: Mrs ~ олицетворение на строгия/условния морал; what will Mrs ~ say? какво ще кажат хората?

grundyism

- ['grлndiizm] n условен морал, пуританщина.

grunt

- [grлnt] n 1. грухтене; изгрухтяване; 2. сумтене, мърморене; 3. зоол. вид морска риба (Haemulon). [grлnt] v 1. грухтя; 2. сумтя, мърморя.

grunter

- ['grлntъ] n 1. човек, който сумти/мърмори, мърморко; 2. свиня; 3. grunt 3.

gruntle

- ['grлntl] n 1. грухтене; 2. свинска зурла.

gruntled

- ['grлntld] а разг. доволен.

gryphon

- ['grifъn] griffin, -fon 1, 2.

grysbok

- ['grisbъk] n зоол. 1. сива юж.-афр. антилопа (Raohicerus melanotis).

guana

- ['gwa:nъ] iguana.

guanaco

- [gwa'na:kou] n зоол. дива лама (Lama guanicoe).

guano

- ['gwa:nou] n исп. гуано. ['gwa:nou] v торя с гуано.

guarani

- [,gwa:rъ'ni:] n 1. гуарани, индианец от Южна Америка; 2. гуарани, езикът на южноамериканските племена; 3. парична единица в Парагвай.

guarantee

- [,gaerъn'ti:] n 1. гаранция, порьчителство; залог; 2. гарант, порьчител; to go ~ for ставам поръчител на, порьчителствувам за; 3. кредитор, комуто се дава гаранция. [,gaerъn'ti:] v 1. гарантирам/порьчителствувам за; 2. поемам отговорност/задължение, гарантирам; давам дума, обещавам; 3. обезпечавам, осигурявам, застраховам (against, from).

guarantor

- [,gaerъn'tо:] n гарант, порьчител.

guaranty

- ['gaerъnti] n (писмено) задължение, порьчителство; гаранция; залег. ['gaerъnti] guarantee.

guard

- [ga:d] v 1. пазя, охранявам, карауля; 2. пазя, защищавам, закрилям; покровителствувам; предпазвам; опазвам (from, against); 3. осигурявам, взeмам предпазни мерки (срещу пожар, болест и пр,) (against); 4. пазя се, предпазкам се, внимавам, гледам да не (against с ger); 5. сдържам, обуздавам, ограничавам; to ~ o.'s tongue/words държа си езика, мисля какво говоря; 6. шах, карти защищавам, пазя; 7. фехт. заемам отбранително положение. [ga:d] n 1. стража, охрана, караул; ~ of honour почетна стража; шпалир; on ~ на пост/стража, караул; under (close) ~ под (строга) охрана; to keep/mount/stand ~ на стража съм, пазя, охранявам, карауля (over); to go on/mount ~ поемам караула; to come off ~ бивам сменен (за караул); 2. конвой, ескорт; 3. р1 гвардия; Foot ~s пехотна гвардия; 4. войскова част; 5. жп. кондуктор; 6. бдителност; to be off o.'s ~ не внимавам, не си отварям очите; to be/stand on o.'s ~ нащрек/бдителен съм, бдя, отварям си очите, пазя се (against); to throw/put s.o. off his ~ приспивам бдителността на/изненадвам някого; to put s.o. on his ~ накарвам/казвам на някого да се пази; пре- дупреждавам някого (against); 7. сп. отбранително положение/движение; to put up a/o.'s ~ фехт. заемам отбранително положение (и прен.); to get pasts.o.'s ~ фехт., бокс улучвам, засягам (и прен.); 8. сп. защитник, гард; 9. тех. предпазно устройство; насочващо устройство; 10. решетка (на камина); 11. ефес (на сабя); 12. верижка (на часовник); 13. печ. фалц (на книга).

guard-boat

- ['ga:dbout] n 1. патрулиа лодка; 2. лодка на пристанишни власти.

guard-chain

- ['ga:dt¦ein] n верижка (на часовник и пр.).

guard-rail

- ['ga:dreil] n 1. перила, парапет; 2. жп. предпазна/направляваща релса.

guard-ring

- ['ga:dri¤] n пръстен, несен над друг пръстен (като предпазител).

guard-ship

- ['ga:d¦ip] n военен кораб, който пази пристанище.

guarded

- ['ga:did] а предпазлив, внимателен; to keep s.th. a ~ secret пазя нещо под строга тайна.

guardedness

- ['ga:ndidnis] n предпазливост.

guardhouse

- ['ga:dhaus] n караулно помещение.

guardian

- ['gaidjъn] n 1. настойник, опекун, попечител; 2. пазител, бранител; 3. ост. член на комисия по прилагане на закона за социално подпомагане (и ~ of the poor); 4. игумен на францискански манастир.

guardianship

- ['ga:djъn¦ip] n 1. опека, настойничество, опекунство; 2. закрила, покровителство.

guardoom

- ['ga:drum] guardhouse.

guardsman

- ['ga:dzman] n гвардеец; гвардейски офицер.

guava

- ['gwa:vъ] n бот. гуава (Psidium guajava).

gubernatorial

- [,gu:bъnъ'tо:riъl] a губернаторски.

gudgeon

- ['gлdjоn] n 1. зоол. кротушка (риба) (Gobio gobio); 2. будала, лапнишаран. ['gлdjоn] n тех. 1. болт; 2. ос, цапфа, шийка.

guelder rose

- ['geldъrouz] n бот. (червена) калина (Viburnum opulus).

guelf

- [gwelt] n ист. гвелф, поддръжник на папата.

guelph

- [gwelt] n ист. гвелф, поддръжник на папата.

guer(r)illa

- [gъ'rilъ] n 1. партизаиска война (u ~ war/warfare); 2. партизанин; ~ strike неочаквана кратка стачка; ~ theater ам. протестна пиеса, обик. изпълнявана на открито.

guerdon

- ['gъ:dоn] n поет. награда, възнаграждение. ['gъ:dоn] v поет. (въз)награждавам.

guernsey

- ['gъ:nzi] n 1. гърнзийско говедо; 2. g. дебел плетен вълнен жакет.

guess

- [ges] v 1. гадая, мъча се да отгатна/позная (at); отгатвам, налучквам, досещам се; предполагам (by, from); I can't even ~ at what you mean никак не мога да се сетя какво искаш да кажеш; to ~ right отгатвам, познавам; to ~ wrong не отгатвам, не познавам; to keep s.o. ~ing разг. държа някого в неизвестност; 2. ам. мисля, смятам, считам, струва ми се; I ~ed as much така си и мислех.

guessstimate

- ['gestimeit] n sl. зле обоснована преценка.

guesswork

- ['geswъ:k] n догадки, предположения.

guest

- [gest] n 1. гост; 2. посстител, клиент (на хотел и пр.); paying ~ пансионер (в частом дом); 3. altr гостуващ (за актьор, диригент и пр.).

guest-house

- ['gesthaus] n частен пансион.

guest-night

- ['gestnait] n вечер, когато се допускат и гости (в клуб и пр.).

guff

- [gлf] n sl. глупости, празни приказки.

guffaw

- [gл'fо:] n кикот; силен смях. [gл'fо:] v кикотя се; смея се силно; избухвам в смях.

guggle

- ['gлgl] v бълбукам, бълболя, кълколя.

guidance

- ['gaidъns] n ръководство, ръководене, ультване; водачество: управление (и тех.).

guide

- [gaid] n 1. водач; гид, екскурзовод; 2. воен. разузнавач; 3. прен. съветник; 4. белег, ориентировъчен знак; пътепоказател; 5, ръководно начало, принцип; пример; указание; this was a ~ to the state of his feelings това показваше какви чувства изпитваше той; 6. ръководство, наръчник (to); пътеводител; 7. тех. направляващ детайл, водач (на машина); водило (на валцов стан); 8. пропускателен пръстен (на вьдичарски прьт). [gaid] v 1. водя, водач съм на; 2. ръководя, направлявам, насочвам, напътвам; 3. прен. управлявам, движа; тласкам.

guide word

- ['gaidwa:d] n печ. колонтитул.

guide-book

- ['gaidbuk] n пътеводител.

guide-line

- ['gaidlain] n 1. пунктирана линия: 2. въже (за преминаване на опасны места в планина); 3. ръководен принцип; насока, указание.

guide-post

- ['gaidpoust] n пътепоказател.

guide-rail

- ['gaidreil] guard-rail 2.

guide-rope

- ['gaidroup] n 1. въже за уравновесяваие на товар на крик; въже за закрепване на палатка; 2. ав. гайдроп (на балон).

guide-way

- ['gaidwe] n тех кулиса.

guided missile

- [,gaidid'misail] n направлявана ракета.

guidon

- ['gaidъn] n воен. 1. знаме на малко войсково поделение (ескадрон, батарея); 2. знаменосец на малко войсково поделение.

guild

- [gild] n 1. ист. гилда. еснаф: 2. братство; съюз, организация, сдружение.

guilder

- ['gildъ] n 1. гулден (хиландска парична единица), сребърна монета: 2. ист. гулден (немска, холандска златна монета).

guildhall

- [,gild'hо:l] n 1. ист. място за събрания начленовете на гилда; 2. община, градски съвет (сградата); the G. Лондонската община.

guile

- [gail] n измама, хитрост. коварство, лукавство.

guileful

- ['gailful] а измамлив, хитър, коварен, лукав.

guileless

- ['gaillis] а 1. откровен, открит; 2. наивен, простодушен, невинен.

guillemot

- ['gilimot] n зоол. чистица (птица) (Una aalge).

guilloche

- [gi'lou¦] n арх. украса във вид на плетеница.

guillotine

- [,gilъ'ti:n] n 1. гилотина: 2. тех. резачка; 3. мед. гилотина, хирургически инструмент за опериране на сливици; 4. парл. разг. определяне времето, когато трябва да се гласува законопроект, с цел да се съкратят дебатите. [,gilъ'ti:n] v 1. гилотинирам, обезглавявам; 2. тех. режа с резачка; 3. парл. разг. съкращавам дебатите (по даден законопроект), като определям време за гласуването му.

guilt

- [gilt] n 1. вина, виновност (и юр.); the ~ lies with him той е виновен, вината е негова; 2. ост. закононарушение; 3. рел. грях, греховност.

guiltiness

- ['giltinis] n виновност.

guiltless

- ['giltlis] a 1. невинен (of); 2. който не знае/няма/не притежава/не е засегнат (of); I am ~ of Latin нямам понятие от латински; face ~ of makeup лице без всякакъв грим.

guilty

- ['gilti] a 1. виновен, провинен (of); ~ of bad taste който е проявил лош вкус; 2. гузен, виновен, смутен (за смеет, поглед и пр.); 3. престъпен (за действие и пр.).

guimp

- [] gimp.

guinea

- ['gini] n l. ист. гвинея (английска златна монета от 21 шилинга); 2. ост. парична единица от 21 шилинга.

guinea-corn

- ['ginikо:n] n бот. сорго, индийско просо (Sorghum vulgare).

guinea-fowl

- ['ginifaul] n зоол. токачка (Numida meleagris).

guinea-hen

- ['ginihen] n женска токачка.

guinea-pig

- ['ginipig] n 1. зоол. морско свинче (Cavia cobaya) (и прен.); 2. sl. директор и пр., който получава хонорар, без да работи.

guinea-worm

- ['giniwъ:m] n зоол. вид паразитен червей (Dracunculus medimensis).

guise

- [gaiz] n l. вид, образ, облик; 2. прен. маска, маскировка; under/in the ~ of под маската на; 3. oст. облекло, одеяние, одежда; in lowly ~ скромно/бедно облечен.

guiser

- ['gaizъ] n шотл. маскиран човек, маска.

guitar

- [gi'ta:] n китара.

guitarist

- [gi'ta:rist] n китарист.

gulch

- [gлlt¦] n aм. тясно дълбоко дере.

gulden

- ['gu:den] n гулден.

gules

- [gju:lz] а, n хер. червен (цвят), червено.

gulf

- [gлlf] n 1. дълбок залив; 2. бездна, проласт (и прен.); 3. водовъртеж (и прен.). [gлlf] v поглъщам (за бездна).

gulfweed

- ['gлlfwi:d] n бот. саргасово водорасло (Sargassum baccifenim).

gull

- [gлl] n зоол. чайка (Larus); black-headed ~ gull. [gлl] n глупак, наивник, будала. [gлl] v измамвам, мятам; to ~ s.o. out of s.th. измъквам някому нещо (с измама).

gullet

- ['gлlit] n 1. хранопровод; гърло, глътка; 2. канавка, канал; дере.

gullibility

- [,gлlъ'biliti] n наивност, лековерие.

gullible

- ['gлlъbl] а наивен, лековерен.

gully

- ['gлli] n 1. (сухо) дере, овраг; 2. канавка, канал; водосток, олук; дренажен кладенеп; 3. тех. жлебова релса. ['gлli] v образувам дере (за порой); набраздявам (се); to ~ out издълбавам.

gully-holo

- ['gлlihoul] n водосточна шахта.

gulosity

- [gju'lоsiti] п книж. лакомия, лакомство.

gulp

- [gлlp] n 1. гълтане; глътка; голяма хапка/глътка; at oпe/a ~ на един дъх, на една глътка; 2. давене, задавяне.

gulpingly

- ['gлlpi¤li] adv на големи глътки; с давене/задавяне; задавяйки се.

gum

- [gлm] n обик. pl анат. венец (на зъби). [gлm] n 1. клей, смола (от дърво); лепило; 2. ~-tree; 3. гурел; 4. дъвка; 5. р1 aм. sl. галоши. [gлm] v (-mm-) 1. намазвам с клей, насмолявам; гумирам; лепя, залепвам, слепвам (down, in, together, up); 2. пускам/изпускам смола (за дърво); 3. ставам лепкав, покривам се с прах/масло и пр. (за машинна част); to ~ up the works sl. развалям работата. [gлm] n: by ~ дявол да го аземе!

gum-dragon

- ['gлm,daegъn] n хим. трагант, трагакант (лепливо вещество).

gum-tree

- ['gлmtri:] n бот. евкалипт (Eucalyptus); up a ~ загазил, натясно.

gumbo

- ['gлmbou] n aм. 1. бот. бамя (Hibiscus esculentus); 2. супа от бамя; 3. геол. чсрвенопръстица (вид почва); 4. гумбо, гъста лепкава кал; 5. негърски/креолски диалект в Луизиана; 6. прен. смесица.

gumboots

- ['gлmbu:ts] n pl ам. гумени ботуши.

gumma

- ['gлmъ] n мед. гума (тумор при сифилис).

gummy

- ['gлmi] а 1. смолист; лепкав; намазан/покрит с клей/смола/лепило: 2. подут (за крак и пр.).

gumption

- ['gлmp¦n] n 1. разг. здрав разум; съобразителност, практичност, находчивост; предприемчивост; 2. жив. разтворител за боя.

gumshoe

- ['gлm¦u:] n ам. 1. pl галоши; 2. sl. детектив; шпионин; полицай. ['gлm¦u:] v sl. следя, шпионирам, дебна.

gumwood

- ['gлmwud] n евкалиптов дървен материал.

gun

- [gлn] n 1. оръдие, топ; огнестрелно оръжие, пушка; ам. пистолет: р1 артилерия; to carry the biggest ~s мор. нося/имам най-силио въоръжеиие; прен. имам най-силии аргументи, най-добре защищавам позициите си; 2. залп, салют; изстрел (като знак за започване на сьстезание); to beat/jump the ~ сn. извършвам фалстарт; прен. действувам прибързано; избързвам; 3. човек, въоръжен с пушка; ловджия, ловец; 4. професионален убиец; 5. тех. пулверизатор; писголет; шприц, спринцовка; 6. тех. дросел, дроселна клапа, акселератор; a greet/big ~ прен. важна клечка/личност; to fire off a ~ прен. правя остра забележка; представям, ськрушителен аргумент/довод; to give ber the ~ мор. давам пълна пара; авт. карам/лодкарвам с пълна скорост; to go great ~s имам голям успех; to stick/stand to o.'s ~s държа се на позициите си, не отстъпвам; to spike s.o.'s ~s разстройвам/осуетявам нечии зли замисли/планове. [gлn] v (-nn-) 1. стрелям с оръдие/пушка; обстрелвам (с артилерия); 2. ходя на лов (for, after); to ~ for s.o. разг. дебна/преследвам някого; 3. разг. застрелвам (и с down); 4. авт. увеличавам скоростта (и с uр).

gun dog

- ['gлndоg] n ловджийско куче.

gun moll

- ['gлnmоl] n sl. 1. любовница на гангстер; 2. жена гангстер.

gun point

- ['gлnpoint] n дуло; to obey at ~ подчинявам се под заплаха да бъда застрелян.

gun-carriage

- ['gлn,kaeridj] n лафет.

gun-house

- ['gлnhaus] n мор. прикритие за оръдие и за обслужващите го.

gun-runner

- ['gлn,rлnъ] n контрабандист на оръжие.

gun-running

- ['gлn,rлni¤] n контрабанда с оръжие.

gun-shy

- [gлn¦ai] а които ее плаши от стрелба (за куче).

gun-site

- ['gлnsait] n воен. артилерийски окоп.

gun-slinger

- ['gлn,sli¤ъ] gunman.

gun-stick

- ['gлnstik] n тех. шомпъл.

gunboat

- ['gлnbout] n малък военен кораб; канонерска лодка.

guncotton

- ['gлn,kоtn] n пироксилин.

gunfight

- ['gлnfait] aм. престрелка, особ. между бандити.

gunfire

- ['gлn,faiъ] n оръдейна стрелба/огън; изстрел.

gunk

- [gл¤k] n разг. мръсна лепкава маса; лепкави отладъци.

gunlock

- ['gлnlоk] n затвор (на орьжие).

gunman

- ['gлnmъn] n 1. въоръжен човек; 2. гангстер, убиец.

gunmetal

- ['gлn,metl] n 1. вид бронз; 2. тьмносив цвят.

gunnage

- ['gлnidj] n брой на оръдията, които носи военен кораб.

gunnel

- ['gлnI] л зоол. бутерфиш (риба) (Centronotus). ['gлnI] gunwale.

gunner

- ['gлnъ] n 1. артилерист; мор. мичман при оръдията; 2. ловец, ловджия; to kiss the ~'s daughter мор. ост. връзват ме за топ и ме бият.

gunnery

- ['gлnъri] n 1. артилерийско дело: 2. артилерийска стрелба/огън.

gunning

- ['gлni¤] n 1. стрелба, стреляне; обстрелване; 2. лов; to go out ~ ходя на лов.

gunny

- ['gлni] n зебло, кеневир.

gunplay

- ['gлnplei] n ам. 1. револверни изстрели между бандити и полицаи; 2. gunfight.

gunpowder

- ['gлn,paudъ] n барут; the G. Plot ист. заговорът срещу английското правителство проз 1605 г.: ~ tea вид зелен китайски чай.

gunroom

- ['gлnrum] n 1. стая/помещение за ловджийски пушки; 2. мор. стол на младши офицери.

gunshot

- ['gлn¦оt] n 1. пушечен/оръдеен изстрел, залп; 2. обсег (на орьдие); out of/within ~ извън/в обсега на оръдията; 3. attr пушечен.

gunsmith

- ['gлnsmiҐ] n оръжеен майстор.

gunter

- [gлntъ] n 1. логаритмичен мащаб (u G.'s scale); 2. chain 7; 3. мор. подвижна стенга.

gunwale

- ['gлnl] n мор. планшир.

gup

- [gлp] n разг. клюки; глупости.

guppy

- ['gлpi] n зоол. малка тропическа рибка (Lebistes reticulatus). ['gлpi] n вид бърза подводница.

gurgitation

- [,gъ;dji'tei¦n] n книж. кипене; надигане (на вълни), вълнение; клокочене.

gurgle

- ['gъ:gl] v 1. бълбукам, клокоча; 2. гукам (за дете).

gurkha

- ['gъ:kъ] n член на непалско племе.

gurnard

- ['gъnъd] n зоол. тригла, морска риба от рода Triglidae, особ. Trigia gurnardus.

gurnet

- ['gъnnit] зоол. тригла, морска риба от рода Triglidae, особ. Trigia gurnardus.

guru

- ['gu:ru:] n 1. гуру, индуски проповедник; 2. прен. учител.

gush

- [gлf] v 1. бликам, избликвам, струя, руквам (и с fortih, out); 2. тека, лея се (за думи); прен. бликам, избликвам (forth, out); 3. правя излияния, изпадам във възторг (over). [gлf] n 1. бликане, избликване, струене, рукване; 2. (силна) струя поток (и прен.); 3. излияния.

gusher

- ['gл¦ъ] n 1. нефтен фонтан; 2. сантиментален/склонен към излияния човек.

gushing

- ['gл¦i¤] а 1. бликащ, струещ; 2. разг. възторжен, излиятелен, сантиментален човек.

gushy

- ['gл¦i] gushing 2.

gusset

- ['gлsit] n 1. клин (на дреха); 2. тех. ъглова плоча, обковка, ъгълник. ['gлsit] v 1. слагам клинове на; 2. тех. заякчавам с ъгълник.

gust

- [gлst] n 1. порив (на вятъра); краткотраен дъжд/градушка; избухване на огън, припламване; внезапен силен шум; 2. изблик (на чувства).

gustation

- [gл'stei¦n] n книж. вкусово усещане, дегустация.

gustative

- ['gлstъtiv] а книж. вкусов.

gustatory

- ['gлstъtъri] а книж. вкусов.

gustful

- ['gлstful] a ветровит.

gustily

- ['gлstili] adv на тласъци/пориви.

gusto

- [gлstou] n удоволствие, увлечение; 2. жар.

gusty

- ['gлsti] a 1. ветровит, поривист, волен; 2. склонен съм към увлечение/ изблици на чувство.

gut

- [gлt] n 1. черво; 2. pl черва, стомах, корем, вътрешности; 3. p1 разг. същина, същност, съществена част; it has no ~s in it разг. няма тежест/ цена/ сила; 4. pl разг. издържливост, воля, смелост; 5. мед. катгут; 6. катгут за труни; 7. материал за въдични нишки (добиван от копринени буби); 8. тесен проход/пролив; 9. уличка; 10. ам. pl емоционалност; to hate s.o.'s ~s разг. не мога да търпя някого/мразя някого до смърт; to sweat/work o.'s ~s out работя като вол; душата ми излиза от работа. [gлt] v (-tt-) 1. кормя, изкормвам; 2. унищожавам всичко освен стените (за огън, пожар); подривам (и прен.); the house was ~ ted от къщата останаха само стените; 3. извличам най-важното [gлt] a 1. основен, жизнен; 2. инстинктивен (за реакция).

gutless

- ['gлtlis] a 1. мекушав, безгръбначен 2. маложажен, вял.

guts

- [gлts] v разг. ям лакомо, лапам.

gutsy

- ['gлtsi] а 1. лаком; 2. смел, куражлия; 3. развихрен, страстен.

guttate

- ['gлteit] a зоол, на точки/капки.

gutter

- ['gлtъ] n 1. канал; улей; водосточна тръба/канал, улук, канавка, вадичка, бразда, улейче (направено от течаща вода); 2. печ. шега; 3. прен. улица, мизерия, кал; born in the ~ роден в мизерия; на улицата; to raise from the ~ издигам от калта; language/manners of the ~ уличен език/държание; 4. attr уличен, булеварден. ['gлtъ] v 1. поставям канали, улуци; правя канавки; 2. набраздявам, правя улейчета (за свещ); тека на вадички; 3. ~ out спотявам се и изгасвам (за свещ).

gutter press

- ['gлtъpres] n жълта преса.

guttersnipe

- ['gлtъsnaip] n улично дете, уличник, гамен.

guttle

- ['gлtl] v ям лакомо, лапам.

guttural

- ['gлtъrъl] фон. I. a гутурален, гърлен; II. n гутурален, гърлен свук.

gutty

- ['gлti] a ам. 1. куражлия; 2. прен. чрък, много смел.

guv

- ['gлv] n sl. 1. бащата, старият; 2. шеф, началство, господин.

guv'nor

- ['gлvnъ] n sl. 1. бащата, старият; 2. шеф, началство, господин.

guy

- [gai] мор. обтяжка. [gai] v опъвам с обтяжка. [gai] n 1. прен. чучела, чучело, плашило; 2. разг. човек, момче; 3. sl. измъкване, офейкване; to do a ~ измъквам се; офейквам; to give the ~ to изплъзвам се. [gai] v 1. изобразявам като плашило, окарикатурявам; 2. разг. подигравам се, будалкам.

guy-rope

- ['gairoup] guy.

guzzle

- ['gлzl] v тъпча се (с), нагувам, наливам се (с), къркам; to ~ o.'s money away изяждам си/изпивам си парите. ['gлzl] n тъпкане; голямо ядене.

guzzler

- ['gлzlъ] n лакомия.

gybe

- [djaib] v 1. люлея се на вятъра; 2. обръщам (се) срещу вятъра; 3. люлея.

gym

- [djim] gymnasium 1; gymnastics; ~-slip/-tunic en. туника.

gymkhana

- [djim'ka:nъ] n атлетически, автомобилни и пр. състезания.

gymnasium

- [djim'neiziъm] n (pl -iums [-ъmz], -ia [iъ]) 1. гимнастически салон; 2. гимназия (в Европа, не в Англия).

gymnast

- ['djimnaest] n гиманстик.

gymnastic

- [djim'naestik] a гиманстически.

gymnastics

- [djim'naestiks] n гимнастика.

gymnosperm

- ['djimnospъ:m] n бот. голосеменно разстение.

gymnospermous

- [,djimno'spъ:mъs] a бот. голосеменен.

gynaecological

- [,gainikъ'lоdjikl] a гинекологически.

gynaecologist

- [,gaini'kоlъdjist] n гинеколог.

gynaecology

- [,gaini'kоlъdji] n гинекология.

gyp

- [djip] n разг. прислужник (на cmудeнmu в Кеймбридж,. Дъръм). [djip] n s1. 1. измамник, мошеник; 2. измама; to give s.o. ~ sl. смъмрам/наказвам безмилостно; причинявам болка.

gypsophila

- [djip'sоfilъ] n бот. гипсарка (Gypsophila).

gypsum

- ['djipsъm] n гипс.

gypsy

- [] gipsy.

gyral

- [djaiъrъl] a въртящ се.

gyrate

- ['djaiъreit] v въртя се (в кръг); движа се спираловидно. ['djaiъreit] a спирален, спираловиден, завит.

gyration

- [djai'rei¦n] n 1. въртене; спираловидно движение; 2. зоол. извивка на спираловидна мида/черупка.

gyrational

- [djai'rei¦nъl] a със спираловидно движение.

gyre

- [djaiъ] gyration 1. [djaiъ] gyrate.

gyrfalcon

- [] gerfalcon.

gyro

- ['djairou] 1. gyro-compass; 2. gyroscope.

gyro-compass

- ['djairou,kлmpъs] n жирокомпас.

gyro-pilot

- ['djairo,pailъt] n автопилот.

gyroplane

- ['djairъplein] n ав. автожир.

gyroscope

- ['djairъskoup] n жироскоп.

gyve

- [djaiv] n поет. обик. pl вериги, окови. [djaiv] v поем. оковавам (вьв вериги).

h

- [eitsh] n 1. буквата H; to drop o.'s h's изпускам h, където следва да се произнася; 2. attr водородей.

h'm

- [hm] int хм!

h-homb

- ['eitshbom] n водородна бомба.

h-hour

- ['eitsh,auъ] n воен. час за започване действия/операция.

ha

- [ha:] int изненада и пр. ха! а!

ha'p'orth

- [] halfpennyworth.

ha'penceha

- ['heipъns] вж. halfpenny.

ha'penny

- ['heipni] вж. halfpenny.

ha-ha

- [ha:'ha:] int ха-ха (смях); а-ха! (весело настроние; присмех). [ha:'ha:] v смея се.

habeas corpus

- [,heibjъs'ko:pъs] n лат. юр. нареждане да се доведе затворник пред съда (особ. за да се установи дали е правилно задьржам); H. C. Act (съср. H. C. A.) английски закон от 1679 г., който гарантира неприкосновеността на личността.

haberdasher

- ['haebъdaeshъ] n 1. галантерист; 2. ам. сьдържател на магазин за мъжка мода.

haberdashery

- ['haebъdaeshъri] n 1. галантерия, галантерийни стоки; мъжки ризи; 2. aм. магазин за мъжка мода.

habergeon

- ['haebъd©ъn] n ист. къса броня (без ръкави).

habiliment

- [hъ'bilimъnt] n 1. pl обикновено облекло; 2. рl официално облекло; одеяния (и шег.); 3. ост. принадлежности, екипировка.

habilitate

- [hъ'biliteit] v 1. финансирам (разработка на минa); 2. квалифицирам се; 3. хабилитирам се (особ. за професор).

habilitation

- [hъ,bili'teishn] n 1. финансиране/експлоатация на мина; 2. хабилиталия, хабилитиране (в университет и пр.).

habit

- ['haebit] n 1. навик, привичка, обичай; to be in the ~/to nake a ~ of имам навик/обичай да (с ger); to form the ~ of, to fall into the ~ of свиквам/привиквам да (с ger); to get/grow into a ~ придобивам навик, навиквам (за човек); ставам навик (на човек, за лоша черта); to fall/get out of a ~ отвиквам; from (force of)/out of ~ по навик; 2. склонност; темперамент (u ~ of mind); 3. външност, телосложение; man of portly ~ пълен човек; 4. биол. крист. начин на растеж; 5. бот. зоол. хабитус; 6. ост. облекло, одежда, одеяние (особ. официално, означаващо ранг. професия); 7. riding-habit; 8. наркомания. ['haebit] v 1. обик. рр обличам; 2. ост. живея в. обитавам, населявам.

habit-forming

- ['haebit,fo:mi¤] а водещ към пристрастяване (за наркотични средства и пр.).

habitable

- ['haebitъbl] а обитаем.

habitan

- [haebi'ta:n] habitant 2.

habitant

- ['haebitъnt] n 1. жител; 2. канадец от френски произход.

habitat

- ['haebitaet] n биол. хабитат; ареал; родина (на жияопто, растение).

habitation

- [,haebi'teishn] n 1. обитаване, живеене; not fit for ~ негоден за живеене, необитаем; 2. Жилище; резиденция; 3. седалище (на дружество и пр.); селище.

habitual

- [hъ'bitjuъl] а. 1. обичаен. привичен, свойствен (to на); 2. прен. закоравял (за льжец. пияница); ~ criminal рецидивист.

habitually

- [hъ'bitjuъli] adv обикновено; постоянно; обичайно.

habitualness

- [hъ'bitshuъlnis] n 1. обичайност, обичаен характер; 2. прен. пристрастеност; закоравялост.

habituate

- [hъ'bitjueit] v свиквам, привиквам, приучвам (се) (s.o. to doing s.th..).

habituation

- [hъ,bitju'eishn] n 1. свикване, привикване; пристрастяване; 2. навик.

habitude

- ['haebitju:d] n 1. привичка, навик; 2. книж. наклонност, склонност, темперамент.

habitue

- [hъ'bitjuei] n фp. редовен посетител (of на).

hachures

- [hae'shjuъ] n pl фр. щрихи (на карта).

hacienda

- [,haesi endъ] к исп. имение, плантация, ферма; фабрика.

hack

- [haek] v 1. насичам; кълцам, накълцвам; разсичам; режа, нарязвам; дялам, издялвам (грубо); разбивам, разтрошавам (почва); to ~ o.'s way through пробивам си път със секира/сабя и пр.; 2. футб. турям "секира", ритам в крака (противника); 3. имам суха кашлица, бухам; 4. ам. успявам, справям се с. [haek] n 1. сечене; дялане; разбиване, разтрошаване (на почва); 2. удар със секира и пр.; 3. порязано място; рязка; 4. футб ритник в крака, "секира"; 5. суха кашлица; б. ряд. мотика; (миньорска) кирка. [haek] n 1. кираджийски кон; наемен кон за езда; 2. преуморен кон; кранта; 3. наемен файтон; такси; 4. файтонджия; шофьор на такси; 5. наемен бездарен писач; драскач (и ~-writer); 6. човек, който върши черна/неблагодарна работа. [haek] а 1. наемен; еднообразеи; хамалски (за труд); 2. изтъркан, банален. [haek] v 1. давам (кон u пр.) под наем/на кирия; 2. яздя наемен кон; ам. возя се на/карам такси; 3. банализирам, шаблонизирам; 4. върша еднообразна/хамалска работа като журналист/писател и пр. [haek] n 1. съд/дъска за хранено на ястреби/добитък и пр.; hawk at ~ ястреб, който не пущат на лов/на свобода; 2. рамка/скеля за сушене на тухли и пр.

hackberry

- ['haekbъri] n бот. (плодът на) сев.-ам. дърво, подобно на дивата череша (Celtis occidentalis).

hackery

- ['haekъri] n индийска волска кола.

hacking

- ['haecki¤] а сух, раэдираш (за кашлица).

hackle

- ['haaekl] n 1. pl дълги пера на шията на петел и пр.; 2. гребен за разчесване на лен; 3. изкуствена муха с пера (за риболов); 4. рl косми по врата и гърба на куче; with his ~s up наежен, настръхнал, готов да се бие (за петел, куче, човек). ['haaekl] v 1, разчесвам (лен) 2. насичам/натрошавам/накълцвам грубо/на едро.

hackly

- ['haekli] а насечен, назъбен (за скала и пр.).

hackmatack

- ['haekmъtaek] n бот. 1. сев.-ам. лиственица (Larix laricina); 2. сев.-ам. топола (Populus balsamifera).

hackney

- ['haekni] n 1. средно голям кон за работа и езда; кираджийски кон; 2. наемен файтон/автомобил.

hackney cab

- ['haekni,kaeb] n наемна кола/файтон.

hackney carriage

- ['haekni,kaerid©] hackney cab.

hackney coach

- ['haekni,koutsh] hackney cab.

hackneyed

- ['haekknid] а банален, изтъркан, шаблонен.

hacksaw

- ['haekso:] n тех. ножовка.

hackwork

- ['haekwъ:k] n черна/неблагодарна работа (за издателства, в областта на изкуството, свободните професии).

had

- [] вж. have.

haddock

- ['haedъk] n зоол. вид треска (Melanogrammus aeglefinus).

hade

- [heid] n геол. отклонение на жила по отношение на вертикала.

hades

- ['heidi:z] n 1. гр. мит. Хадес (бог на подземното царство); 2. ад, пъкъл.

hadji

- ['haaed©i] n араб. хаджия, хаджи.

hadn't

- [haednt] ськр. от had not.

hadron

- ['heidron] n физ. адрон.

hadst

- [haedst] вж. have.

haecceity

- [hek'si:iti] n фил. индивидуалност.

haemal

- ['hi:ml] а анат. 1. кръвен; 2. разположен на тази страна на тялото, на която е сърцето.

haematic

- [hi:'maetik] а мед. 1. кръвен; 2. сьдържащ кръв. [hi:'maetik] n мед. лекарство, коего действува на кръвта.

haematin

- ['hi:mъtin] n хим. хематин.

haematite

- ['hemъtait, 'hi:m-] n минер. хематит.

haematocele

- ['hi:mъtousi:l] n мед. хематоцел; тумор, изпълнен с кръв.

haematology

- [hiтъ'tolъd©i] n хематология.

haematuria

- [,hi:mъ'tju:riъ] n мед. хематурия.

haemo

- ['hi:mou] pref на кръвта.

haemoglobin

- [,hi:mou'gloubin] n физиол. хемоглобии.

haemophilia

- [,hi:mou'riliъ] n мед. хемофилия.

haemorrhage

- ['hemъrid©] n мед. кръвоизлив, кръвоизлияние, кръвотечение, хеморагия.

haemorrhagic

- [,hemъ'raed©ik] а мед. хеморагичен, придружен с кръвоизлив.

haemorrhoidal

- [hemъ'roidъl] a мед. хемороиден.

haemorrhoids

- ['hemъr'oidz] n pl мед. хемороиди, маясъл.

haemostasis

- [,hi:mo'steisis] n мед. хемостаза, спиранс на кръвотечение.

hafnium

- ['haefniъm] n хим. хафний.

haft

- [ha:ft] n дръжка, държало. [ha:ft] v слагам дръжка на, снабдявам с дръжка.

hag

- [haeg] n 1. старица; 2. зещица; 3. hagfish. [haeg] n (по-твърда почва в) блато; локва (в тресавище).

hag-ridden

- ['haegridn] а ост. жертва на/измъчван от кошмари.

hagfish

- ['haegfish] n зоол. морска риба-паразит, сродна на миногата (Myxine glutinosa).

haggard

- ['haegъd] а изпит, измъчен, изтощсн; измършавял (за лице). ['haegъd] лов. I. а който мъчно се дресира/опитомява (за сокол); II. п неопитомен сокол (особ. женският).

haggier

- ['haeglъ] n човек, който обича да се пазари.

haggis

- ['haegis] n шотл. саздърма от агнешки дреболии.

haggish

- ['haegish] а подобен на вещица; стар и грозец; мършав.

haggle

- ['haegл] v 1. пазаря се (with s.o. ahout/over s.th.); 2. сека, насичам, нарязвам, разкъсвам (на големи кьсове). ['haegл] n пазарене, пазарлък; спорене, спор.

hagiographa

- [,haegi'ogrъfъ] n pl Светиите (дял от Стария завет).

hagiographer

- [,haegi'ogrъfъ] n агиограф, житиеписец.

hagiographic(al)

- [,haegiou'graefik(l)] a 1. който се отнася до Светиите (дял от Стария завет); 2. който се отнася до житие на светия.

hagiographical

- [,haegiou'graefikl] hagiographic.

hagiography

- [,haegi'ogrъfi] n агиография, житиепиство; сборник от житиета на светии.

hagiolatry

- [,haegi'olъtri] n прекомерно почитане на светии.

hagiologic

- [,haegio'lod©ik] hagiogrsphic.

hagiological

- [,haegio'lod©ikl] hagiogrsphical.

hagiology

- [,haegi'olъd©i] haglography.

hagioscope

- ['haegiъskoutp] n арх. кос отвор в стената на църква, през който се вижда олтарът.

hagride

- ['haegraid] v aм. тормозя, измъчвам.

haha

- [ha:'ha:] n ров (кaто ограда за добитьк), скрита в ров ограда.

haick

- [haik] n араб. бурнус (арабско наметало).

haiduk

- ['haiduk] n хайдук.

hail

- [heil] n град(ушка) (и прен.). [heil] v I. вали град; 2. сипе се, вали като град; сипя (ругaтни и пр.) (on върху). [heil] int ост. книж. привет! [heil] v 1. поздравявам, приветствувам; акламирам; 2. мор. обаждам се, сигнализирам на (корaб); 3. извиквам, повиквам, давам знак на; to ~ a taxi давам знак на такси да спре; 4. мор. идвам, тръгвам (from от) (за короб); разг. идвам, пристигам; родом съм (from от) (за човек). [heil] n 1. приветствие, поэдрав; извикване; within ~ наблизо (тaка че да чуя, като ме повикат); to be ~-fellow-well-met (with everyone) държа се интимно/свойски с всички.

hailstone

- ['heilstoun] n зърно от град.

hailstorm

- ['heilsto:m] n (буря с) градушка.

haily

- ['heili] а придружеи/свързан с градушка.

hair

- [hЁъ] n 1. косъм, косъмче, влакно, влакънце; власинка; 2. сьбир. коса; козина, руно; четина; to lose o.'s ~ пада ми/окапва ми косата; прен. разядосвам се, кипвам; to wear o.'s own ~ не нося перука; against the ~ срещу косьма; прен. не по вкуса (на някого); to lift s.o.'s ~ ам. скалпирам някого; to a ~, to the turn of a ~ съвсем точно, досуш; by a ~ ам. едва-едва; not to turn a ~ прен. окото ми не мига, не трепвам; to have/get s.o. by the short ~s 1) държа някого във властта си; 2) вземам решителни мерки против някого; to keep o.'s ~ on sl. запазвам спокойствие: не се горещя; to let o.'s ~ down разпускам си косата; прен. отпускам се, преставам да се държа официално; разпускам се, държа се разпуснато; to escape by a ~'s breadth едва се измъквам/успявам да избягам.

hair seal

- ['hЁъsi:l] n зоол. голям гривест тюлен.

hair's breadth

- ['hЁъzbredҐ] hairbreadth.

hair-do

- ['hЁъdu:] n разг. фризура, прическа.

hair-grass

- ['hЁъgra:s] n бот. 1. вид полевица (трева) (Agrostis hiemalis); 2. пластница (трева) (Descharopsia).

hair-grip

- ['hЁъgrip] n шнола, фиба.

hair-line

- ['hЁъlain] n 1. тънка черта/линийка/пукнатина; 2. въдичарско влакно от конски косъм; 3. линия на косата (особ. на челото); 4. печ. камшиче (на буква).

hair-oil

- ['hЁъroil] n брилянтин.

hair-pencil

- ['hЁъ,pensl] n много тънка четчица за рисуване.

hair-raiser

- ['hЁъ,reizъ] n разг. сензационен/страшен роман/пиеса.

hair-raising

- ['hЁъ,reizi¤] a страшен, страхотен, от който ти настръхва косата.

hair-restorer

- ['hЁъri,sto:rъ] n средство за засилване разстежа на косата.

hair-shirt

- ['hЁъshъ:t] n власеница (на отшелник).

hair-slide

- ['hЁъslaid] n шнолка.

hair-space

- ['hЁъspeis] n печ. разделка от един пункт.

hair-spilitting

- [] a дребнав, педантичен; тънък (за разлика).

hair-splitter

- ['hЁъ,splitъ] n дребнав/педантичен човек.

hair-splitting

- ['hЁъ,spliti¤] n дребнавост, педантизъм.

hair-stroke

- ['hЁъstrouk] n печ. нагорна чертица на буква; тънка хоризонтална четица на горния/долния край на буква; сериф.

hair-style

- ['hЁъstail] n прическа.

hair-stylist

- ['hЁъ,stailist] n фризьор.

hair-trigger

- ['hЁъ,trigъ] n воен. мек спусък. ['hЁъ,trigъ] a ам. 1. бързо реагиращ, избухлив; 2. чувствителен (за везни).

hairbell

- [] harebell.

hairbreadth

- ['hЁъbredҐ] n съвсем малко разстояние (колкопю ширината на един косьм). ['hЁъbredҐ] а много тесен; to have a ~ escape едва спасявам кожата.

haircloth

- ['hЁъkloҐ] n плат от конски косми; росер.

haircut

- ['hЁъkлt] n подстригване (на коса); to have a ~ подстригвам се.

hairdresser

- ['hЁъ,dresъ] n фризьор,-ка.

hairdressing

- ['hЁъ,dresi¤] n фризиране; фриэьорство.

hairiness

- ['hЁъrinis] n косматост, окосменост.

hairless

- ['hЁъlis] n без коса/косми; неокосменост.

hairpiece

- ['hЁъpi:s] n изкуствена коса; частична перука.

hairpin

- ['hЁъpin] n фуркет, фиба; ~ bend остър завой (на път).

hairspring

- ['hЁъspri¤] n тех. косъм, косъмна пружина (на часовник).

hairstreak

- ['hЁъstri:k] n зоол. синявец (пеперуда) (Strymon).

hairy

- ['hЁъri] a 1. космат, покрит с коса/косми; 2. подобен на/направен от коса; 3. sl. мъчен; неприятен; грубоват; прост; he's a bit ~ about the heeb/fetlocks разг. малко е недодялан/грубоват/прост; 4. ам. много рискован/опасен.

haitian

- ['heishjan, heitjъn] I. a хаитски, на/от о-в Хаити; II. n хаитянин.

hajji

- [] hadji.

hake

- [heik] n pl зоол. хек (риба) (Merlucius vulgaris). [heik] v ловя хек. [heik] n дървена рамка са сушене на кирпич.

hakenkreuz

- ['ha:kъnkroits] n нем. свастика, пречупен кръст.

hakim

- [ha:kum] n мохамедански съдия. [ha:kim] n хекимин, лекар.

halation

- [hъ'leishn] n фот. ореол, светло петно.

halberd

- ['haelbъ:d] n ист. алебарда.

halberdier

- [,haelbъ'diъ] n ист. войник, въоръжен с алебарда.

halbert

- ['haelbъt] halberd.

halcyon

- ['haelsiъn] n зоол. ледениче, синьо рибарче (Alcedo ispida). ['haelsiъn] a 1. тих, спокоен, мирен; ~ days тихо/хубаво време (около зимното слънчестоене); разг. тихи/спокойни дни.

hale

- [heil] a здрав, як, запазен; ~ and heuty здрав и бодър, в цветущо здраве. [heil] v ост. тегля, влача, тътря, влача насила; ~d off to prison натикан в затвора.

haleness

- ['heilnis] n (цветущо) здраве.

half

- [ha:f] n (pl haives [ha:vz]) 1. половин(к)а; a good ~, fully a ~ поне половината; more than ~ (of) the time разг. повечето време, почти винаги; to go halves with s.o. деля на половина по равно с някого; bigger/smaller by ~ с половина по-голям/по-малък; too clever by ~ прекалено хитър; to do things by halves върша нещата наполовина/половинчато/не както трябва; ~ as much на половината; ~ as much again толкова и още половината отгоре; 2. семестър, срок, полувреме; 3. футб. разг. half-back; 4. четвърт литър; 5. половин долар; 6. билет с 50¬ намаление; 7. юр. страна (в договор, спор); that was a match and a ~ това беше мач и половина; how the other ~ lives как живеят хората. [ha:f] а половин, полу; ~ (a) mile половин миля; ~ conviction незатвърдено убеждение; ~ smile лека усмивка; one can see with ~ an eye съвсем очевидно е. [ha:f] adv 1. наполовина; ~ cooked полусварен; ~ as far на половината път; два пъти по-близо; 2. почти; доста; донякъде; ~ dead полумъртъв; полужив; разг. изтощен, капнал; to be ~ inclined to почти съм склонен да; I ~ wish донякъде ми се иска; 3. с not означава 1) недостатъчна степен далеч; много; not ~ long enough далеч, недостатъчно дълъг, къс; not ~ sweet enough недостатъчно сладък; 2) разг. съвсем не, никак; not ~ bad много/ доста добър; 3) sl. и още как; ама че; he didn't ~ get angry! ама се ядоса! they didn't lick them, not ~ напердашиха ги и още как; me do that, not ~ ! аз да направя това? ами, как не! никога!

half-alive

- [,ha:fъ'laiv] a полумъртъв.

half-and-half

- [,ha:fъnd'ha:f] a 1. от/по рвни части; ~ mixture of oil and vinegar смес едно към едно олио и оцет; 2. отчасти такъв, отчасти инакъв. [,ha:fъnd'ha:f] n ост. смес от две напитки по равни части/ едно към едно.

half-back

- ['ha:fbaek] n фут. полузащитник.

half-baked

- [,ha:fbeikt] a 1. недопечен, полусуров; 2. разг. недозрял, неопитен; 3. разг. недообмислен, недостатъчно проучен, слаб.

half-binding

- ['haif,baindi¤] n печ. подвързия с кожа само по ръба и ъглите.

half-blood

- ['ha:fblлd] n 1. роднина само по баща или майка; brothers of the ~ братя само по баща/майка; 2. half-bred II; 3. ам. животно на което само единият родител е от чиста порода. ['ha:fblлd] a 1. окйто е роднина с някого само по бащина/майчина линия; 2. half-bred I.

half-blooded

- ['hа:f,blлdid] half-blood.

half-blue

- ['ha:fblu:] n спортна значка втора степен (от Оксвордския и Кеймбриджкия университет).

half-boot

- ['ha:f'bu:t] n полуботуш.

half-bred

- ['ha:f'bred] I. a който е мелез/метис; нечистокръвен; II. n мелез.

half-breed

- ['ha:f'bri:d] half-bred II.

half-brother

- ['hа:f,brлъ] n пририден брат.

half-caste

- ['ha:f'ka:st] n, a метис(ки).

half-circle

- ['ha:f,sъkl] n полукръг. ['ha:f,sъkl] adv 1. a полукръг; 2. обратно.

half-cloth

- ['ha:f'kloҐ] n печ. подвързия с платнен гръб.

half-cock

- ['ha:f'kok] n положение "предпазител"; at ~ неподготвен; to go off at ~ 1) действам необмислено; 2) провалят се позорно.

half-cocked

- ['ha:fkokt] a неподготвен; to go off ~ to go off at half-cock (half-cock).

half-crown

- [,ha:f'kraun] n половин крона (half a crown).

half-deck

- ['ha:f'dek] n мор. полубрак.

half-done

- [,ha:f'dлn] a 1. свършен наполовина; 2. недопечен, недоварен.

half-empty

- [,ha:fempti] a полупразен. [,ha:fempti] v изпразвам до половината.

half-fare

- [,ha:fЁъ] half 6 (ticket); to travel at пътувам с половин билет.

half-hardy

- [,ha:f'ha:di] a полуустойчив на студ.

half-hearted

- [,ha:f,ha:tid] a 1. вял, апатичен; 2. нерешителен, колеблив.

half-heartedly

- [,ha:fha:tidli] adv неохотно, вяло, апатично.

half-heartedness

- [,ha:fha:tidnis] n 1. липса на ентусиазъм; 2. нерешителност, раздвоеност.

half-hitch

- ['ha:fhitsh] n обикновен възел.

half-holiday

- [,ha:fholъdi] n половин свободен ден.

half-hour

- [ha:fauъ] n половин час.

half-hourly

- [,ha:fauъli] a който става за половин час; ~ bus service автобуси на всеки половин час. [,ha:fauъli] adv през половин час, на всеки половин час.

half-landing

- [,ha:flaendi¤] n площадка на стълбиче между два етажа.

half-length

- [,ha:fle¤kҐ] a, n портрет до кръста.

half-life

- ['ha:flaif] n 1. физ. период от време за полуразпад; 2. намалена жизненост.

half-light

- ['ha:f,lait] n здрач, сумрак.

half-line

- ['ha:f,lain] n геом. лъч.

half-lined

- ['ha:f, laind] a подплатен до кръста.

half-mast

- [,ha:fma:st] n at ~, ~ high вдигнат наполовина.

half-measure

- [,ha:fme©ъ] n полумярка.

half-monthly

- [,ha:fmлnҐli] а полумесечен, двуседмичен.

half-moon

- [,hа:fmu:n] n 1. полумесец; 2. полукръгъл предмет.

half-mourning

- [,hа:fтo:mi¤] n 1. непълен траур; 2. sl. насинено око.

half-nelson

- [,ha:fnelsn] n борба нелсон – вид хватка.

half-note

- [,ha:fnout] n ам. муз. половин нота.

half-pay

- [,ha:f'pei] n 1. половин надница; on ~ с половин заплата; 2. attr с половин заплата.

half-pint

- ['haf'paint] n 1. половин пинта; 2. sl. дребен човек; 3. attr ам. мъничък.

half-price

- [,ha:f'prais] n половин цена; at ~ на половин цена; children ~ за деца с 50¬ намаление. [,ha:f'prais] adv на половин цена.

half-seas-over

- [,ha:fsi:z'ouva] a predic 1. насред морето; 2. пийнал.

half-shift

- [,ha:f'ift] n муз. втора позиция.

half-sister

- ['ha:f,sistъ] n природена сестра.

half-size

- [,ha:f'saiz] a който е наполовина от естествената големина;

half-sole

- [ha:fsoul] n подметка на обувка. [ha:fsoul] v ам. давам за подметки.

half-sovereign

- [,ha:f'sovrin] n ист. английска стара монета на стойност Ѕ лира.

half-staff

- [,ha:f'sta:f] ам. half-mast.

half-starved

- [,ha:f'sta:vd] a гладен, недохранен.

half-term

- [,ha:f'tъ:m] n уч. кратка ваканция към края на срока.

half-timbered

- [,ha:ftimbъd] a арх. каркасно-панелен.

half-time

- [,ha:f'taim] n 1. полудневна работа; to go on ~ започвам да работя половин ден; 2. полувреме.

half-timer

- [,ha:f'taimъ] n работник, който работи половин ден.

half-tint

- ['ha:ftint] n изк. полутон.

half-tone

- ['ha:ftoun] n 1. half-tint; 2. фотогравюра; 3. муз. полутон.

half-track

- ['ha:ftraek] n воен. бронирана кола със задни гъсенични колела.

half-truth

- ['ha:ftru:Ґ] n полуистина, непълна истина.

half-turn

- ['ha:ftъ:n] n тех. полуоборот.

half-way

- [,ha:fwei] adv на половината път; we are ~ there на половината път; to meet s.o. ~ посрещам някого на половината път; when we were ~ through dinner посред вечерята, когато бяхме по средата на вечерята. ['ha:fwei] a attr 1. намиращ се на средата на пътя; 2. половинчат.

half-way house

- ['ha:fwei,haus] n 1. хан/гостилница по пътя между две селища; 2. разг. компромис; средно положение; 3. aм. здравен центьр за изписани от болници за психичноболни и наркомани (с цел да се улесни нагаждането им към домашна среда).

half-weekly

- ['ha:f,wi:kli] а който става/се издава и пр. два пътн седмично. [,ha:f'wi:kli] adv два пъти седмично.

half-wit

- ['ha:fwit] n малоумен/слабоумен човек, идиот.

half-witted

- [,ha:f'witid] а малоумен, слабоумен.

half-word

- ['ha:fwъ:d] n намек.

half-year

- [,ha:f,jъ] n полугодие, семестър.

half-yearly

- [,ha:f'jъli] а който става/се издава и пр. два пъти годишно, полугодишен. [,ha:f'jъli] adv два пъти годишно.

halfbeak

- ['ha:fbi:k] n зоол. риба от сем. Hemirhamphidae.

halfpenny

- ['heipni] n 1. (pl halfpence ['heipъns], за отделни монети halfpennies ['heipъniz] n монета на стойност Ѕ пени); 2. attr за половин пени; a bed ~ негодник.

halfpennyworth

- ['heipniwъ:Ґ, 'heipъҐ] n колкото дават за половин пени.

halibut

- ['haelibъt] n зоол. вид камбала (Hippoglossus vulgaris).

halid

- ['haelid] n хим. халоидно съединение, xaлид.

halide

- ['haelaid] n хим. халоидно съединение, xaлид.

halidom

- ['haelidъm] n ост. нещо свято, светиня; реликва.

halieutic

- [,haeli'u:tik] книж. I. а риболовен; II. п рl риболов; съчинение върху риболова.

haliotis

- [,haeli'outis] n вид мида, покрита отвътре със седеф (от рода Haliotis).

halitosis

- [,haeli'tousis] n мед лош дъх на устата.

hall

- [ho:l] n 1. зала; салон; приемна/банкетна зала; хале; 2. университетска трапезария (в Англия); обед в такава трапезария; общежитие в университет (в Англия); 3. замък; голяма къща, резиденция (на земевладелец); 4. голяма обществена сграда; община; палата; сграда/зала за събрания на организация, дом; concert ~ концертна зала; the ~s (ськр. от music ~s); H. of Justice съдебна палата; 5. антре, преддверие; 6. столова и всекидневна за прислугата в голяма къща (и servant's ~); 7. ам. коридор.

hall tree

- ['ho:ltri:] n закачалка за дрехи (стояща).

hallelujah

- [,haeli'lu:ja] int. п алелуя.

halliard

- [] halyard.

hallmark

- ['ho:lma:k] n 1. контролен печат/клеймо, проба (на злато и сребро); 2. отличителен белег/признак/черта; критерий. ['ho:lma:k] v слагам/поставям контролен печат/клеймо на.

hallo(a)

- [hъ'lou] int 1. повикване хей; ало; 2. изненада я! я гледай! [hъ'lou] n викът "ей/хей/ало/я". [hъ'lou] v викам "ей/хей" и пр., възклицавам от изненада, ахвам.

halloo

- [hъ'lu:] int 1. лов. дръж! (кьм куче); 2. изненада я гледай! [hъ'lu:] v 1. hallo; 2. лов. викам (на куче) "дръж", насьсквам (куче); гоня с викове "дръж"; 3. викам, за да привлека внимание; don't ~ till you're out of the wood не се радвай преждевременно.

hallow

- ['haelou] n ост. светия; All Hallows' (Day) празникът Всех святих. ['haelou] v 1. светя, осветявам, освещавам, правя свят; 2. смятам за свят/свещен, почитам, тача; 3. посвещавам (на бога, на някаква высока цел и пр.).

hallowe'en

- [,haelou'i:n] n навечерието на празкика Всех святих.

hallowed

- ['haeloud] а 1. свят, свешен; 2. осветен; светен.

hallucinate

- [hъ'lu:sineit] v (пред)извиквам халюцинации.

hallucination

- [hъ,lju:si'neishn] n халюцинация; to be under a ~ жертва съм на халюцинация.

hallucinative

- [hъ'lju:sinъtiv] a 1. характеризиращ се/свързан с халюцинации, 2. предизвикващ халюцинации (за наркотик).

hallucinatory

- [hъ'lju:sinъtori] hallucinative.

hallucinogen

- [hъ'lu:sinъd©en] n халюциноген, наркотик, предизвикващ халюцинации.

hallux

- ['haelлks] n (pl halluces ['haelju:si:z]) анат., зоол. палец, голям пръст (на крака).

hallway

- ['ho:lwei] n ам. 1. вестибюл; 2. коридор.

halo

- ['heilou] n (pl -los, -loes) 1. ореол (и прен.); 2. астр., мед. ареола.

haloed

- ['heiloud] а обкръжен с ореол; ~ with glory увенчан със слава.

halogen

- ['haelъd©en] n хим. халоген.

halogenous

- [hae'lod©ъnъs] а хим. халогенен.

halt

- [ho:lt] n 1. спиране; прекъсване; застой; to make/call a ~ воен. (временно/за кратко) спирам настъпление; спирам се; to come/grind to a ~ спирам (за влак и пр.); to call a ~ to прен. слагам край на, свършвам с; 2. ост. жп. спирка. [ho:lt] v спирам (се), прекъсвам; воен. спирам настъпление на войски; to ~ at спирам на (някоя спирка); ~ ! воен. спри! стой! [ho:lt] а ост. куц, сакат. [ho:lt] v 1. ост. куцам; ходя нестабилно; 2. колебая се, двоумя се (between); 3. говоря несвързано/несигурно, запъвам се; 4. куцам (за стих, довод и пр., особ. pres р).

halted

- ['ho:ltъ] n 1. оглавник; 2. примка, клуп, въже (за бесене); обесване; 3. горна част на женска дреха (без грьб. вьрзана около врата и на гьрба).

halter

- ['ho:ltъ] v 1. закачам въже около шията на; завързвам с въже; 2. ряд. обесвам.

halter-break

- ['ho:ltъ,breik] v приучвам (кон) да носи оглавник.

halting

- ['ho:lti¤] а 1. несигурен; 2. ост. накуцващ; 3. колеблив, несигурен, неуверен, запъващ се; ~ way of speech запъване в говора, (леко) заекване.

haltingly

- ['ho:lti¤li] adv 1. несигурно, неуверено, колебливо, със запъване; 2. ост. накуцвайки.

halve

- [ha:v] v 1. деля/разделям наполовина (with); разполовявам; 2. намалявам/съкращавам наполовина; 3. тех. снаждам (дьски) със сглобка на стъпало.

halyard

- ['haeljъd] n мор. фал.

ham

- [haem] n 1. бут, бедро; to squat on o.'s ~s клеча; 2. свински бут, шунка. [haem] n sl. 1. лот актьор; любител; radio ~ радиолюбител; 2. лота игра (на актьор); 3. attr любителеки; който преиграва/шаржира (за актьор). [haem] v (-mm-) разг. шаржирам (за актьор) (up).

ham-fisted, ham-handed

- [,haem'fistid, 'haem,haendid] a sl тромав, несръчен.

hamadryad

- [,haemъ'draiъd] n 1. мит. морска нимфа, дриада; 2. зоол. индийска кобра (Naja hamadryas); 3. зоол. арабски/абисински павиан (Papio hamadryas).

hamburg

- ['haembъ:g] n 1. гр. Хамбург; 2. хамбургска порода кокошки със сини крака (и ~ fowl); 3. хамбургски мискет (и black ~).

hamburger

- ['haembъ:gъ] n пържено плоско кюфте в разрязано хлебче.

hamburgher

- ['haembъ:gъ] hamburger.

hames

- [heimz] n pl дървен скелет на хамут.

hamite

- ['haemait] n ист. хамит.

hamitic

- [hae''mitik] a, n хамитски (език).

hamlet

- ['haemlit] n селце.

hammam

- ['haemaem] n турска баня, хамам.

hammer

- ['haemъ] n 1. чук (и сn.); ~ and sickle сърп и чук; 2. чукче (използувано при публична разпродажба); to bring/put up/send to the ~ продавам на търг; to come/go to/under the ~ бивам продаден на търг; 3. анат. чукче; 4. воен. ударник; петле; 5. ел. чукче на прекъсвач; to be/go at it ~ and tongs 1) работя с все сила/с въодушевление; 2) споря/боря се ожесточено. ['haemъ] v 1. чукам, зачуквам; кова, заковавам; вбивам, забивам (into); to ~ into shape оформявам с чукане; разг. оформям, усъвършенствувам (план и пр.); 2. блъскам, удрям; налагам, бия; розг. цапердашвам здравата; to ~ s.o. into submission накарвам някого да се подчини с натиск/бой; 3. юр. обявявам в несъстоятелност; hammer at 1) удрям/бльскам по; 2) врънкам (някого), не оставям (някого) на мира; осаждам (някому); 3) работя непрестанно/нсуморно върху (и ~ away at); hammer away 1) hammer at 3; 2) воен. бия непрестанно (эа орьдие); 3) hammer at 2; 4) повтарям, набивам в главата на (довод и пр.); hammer down зачуквам, заковавам (капак и пр.); начуквам; hammer in/into 1) зачуквам, заковавам, вкарвам (гвоздей и пр.); 2) набивам/втълпявам в главата на някого (и s.th. into s.o.'s head); to ~ a lesson in повтарям урок до втръсване; hammer out 1) изтънявам, изковавам тънко; 2) изглаждам с чукане; изчуквам; 3) изяснявам (вьпрос) чрез разискване; изглаждам (спор); 4) измислям, изработвам; скалъпвам; 5) свиря, изсвирвам (нещо) шумно (на пиано).

hammer face

- ['haeмъfeis] n чело на чук, бойник.

hammer forging

- ['haemъ,fo:d©i¤] n тех. 1. свободно коване, коване без щампа; 2. изковка, получена чрез свободно коване.

hammer throw

- ['haemъҐrou] n сn. хвърляне на чук.

hammer-beam

- ['haemъbi:m] n арх. свободно носеща/конзолна греда.

hammer-block

- ['haemъblok] n тех. ударник (на чук).

hammer-blow

- ['haemъblou] n тежък/съкруиштелеи удар.

hammer-cloth

- ['haemъkloҐ] n покривка за капрата на файтон.

hammer-drill

- ['haemъdril] n тех. пробивен чук.

hammer-man

- ['haemъmaen] n (pl -men) ковач.

hammer-scale

- ['haemъskeil] n метал, окисни люспи, ковашки нагар.

hammer-smith

- ['haemъsmiҐ] hammer-man.

hammer-toe

- ['haemъtou] n деформиран пръст на крака (извит навьтре).

hammered

- ['haemъd] а кован, изкован; ~ ironwork ковано желязо.

hammerer

- ['haemъrъ] n 1. ковач; работник, който кове/чука/зачуква; 2. разг. геолог, минералог.

hammerhead

- ['haemъhed] n 1. глава на чук; 2. зоол. риба-чук (вид акула) (Sphyma zygaena); 3. зоол. вид юж.-афр. птица (Scopus umbretta); 4. aм. глупак.

hammeriess

- ['haemъlis] а без петле, с ударник вътре в затвора (за пушка).

hammering

- ['haemъri¤] n 1. коване, изковаване; чукане; заковаване; 2. удари от коване/на чук; 3. воен. обстрелване; бомбардиране; съсредоточен огън; 4. разг. поражение; пердах; to give s.o. a good ~ здравата напердашвам някого; 5. attr тежък (за удар).

hammerlock

- ['haemъlok] n борба ключ (хватка).

hammock

- ['haemъk] n хамак.

hammy

- ['haemi] a 1. с вкус/миризма на шунка; 2. sl. шаржиран; пресилен.

hamper

- ['haempъ] v 1. затруднявам, (въз)препятствувам, спъвам, преча/попречвам на; 2. обремснявам; ограничавам; ~ed lock ключалка, която запъва/мъчно се отваря. ['haempъ] n 1. препятствие; 2. препречване; 3. мор. тежък/неудобен багаж/съоръжения и пр.; top ~ вършина, върхар. [] n кошница с капак; кошница с лакомства, изпратена като подарък.

hamshackle

- ['haemshaekl] v 1. спъвам кон (като го връзвам с въже за главата и предния крак); 2. прен. обуздавам; усмирявам; възпирам.

hamster

- ['haemstъ] n зоол. хомяк (Cricetus frumentarius).

hamstring

- ['haemstri¤] n анат. подколянно сухожилие; ахилесово сухожилие (на кон и пр.). ['haemstri¤] v (hamstringed ['haemstri¤d], hamstrung ['haemstrл¤]), 1. карам/правя да окуцее, като прерязвам подколянното/ахилесовото сухожилце; 2. прен. осакатявам; спъвам дейността на, преча (някому) да се разгърне/да работи пълноценно/ефикасно.

hand

- [haend] n l. анат. ръка (от китката надолу); предна лапа (на животно); прен. ръка, пръст; власт; отговорност; the - of God пръст божи; to have a ~ in s.th. имам пръст в нещо; open ~ щедра/широка ръка; with open ~ с широка ръка, щедро; heavy/iron ~ желязна ръка; тирания, деспотизьм; ~s off не пипай; ~s off...! долу ръцете от...! ~s up! горе ръцете! предай се! here's my ~ on it ето ръката ми, съгласен съм; to give o.'s ~ (up)on it обещавам тържествено, вричам се; with a sparing ~ икономично, пестеливо; to be ip s.o.'s ~s в ръцете/властта съм на иякого; to bite the ~ that feeds you показвам черна неблагодарност; l can't lay/put my ~ on it не мога да то намеря/открия; to get s.th. off o.'s ~s отървавам се от нещо, махам го от главата си; to take s,th. off s.o.'s ~s освобождавам/ отървавам някого от грижата за нещо; to take s.th. out of s.o.'s ~ снемам отговорността за нещо от някого; she's off my ~s нямам повече грижа эа нея; to lend/give/bear s.o. a (helping) ~ помагам някому; to give o.'s ~ to давам ръката си на, съгласявам се да се оженя за; to go on o/s ~s and knees 1) лазя на четири краха (при тьрсене на нещо); 2) прен. моля коленопреклонно; to have o.'s ~s full имам много работа/грижи; to have s.o. in the hollow of o.'s ~ държа някого в ръцете си, имам пълна власт над някого; to lift (up)/rafae o.'s ~ against s.o. вдигам ръка срещу някого; to live by o.'s ~s изкарвам си хляба със собствените си ръце/труд; to set/put/turn o.'s ~ to a task започвам/заемам се с/залавям се за работа; to put o.'s ~ to the plough залавям се да работя; to sit on o.'s ~s 1) не ръкопляскам; 2) бездействувам, стоя със скръстени ръце; to take a ~ in намесвам се/участвувам в; to try o.'s ~ at опитвам се/опитвам силите си в; he can turn his ~ to anything за всичко го бива; he never does a ~'s turn не похваща работа; man of his ~s практичен човек; to hold s.o.'s ~ прен. напътствувам, подпомагам; 2. в обстоятелствени изрази: at ~ наблизо, под ръка; на разположение; winter is at ~ зимата наближава; at s.o.'s ~(s) от (страна на); I did not expect such treatment at your ~s не очаквах такова отношение от ваша страна/ от вас; by ~ 1) ръчно, с ръка; to bring up/feed by ~ отглеждам с биберон, храня изкуствено; 2) на ръка, по човек/куриер; from ~ to ~ от ръка на ръка, от човек на човек, от един собственик на друг; to live from ~ to mouth живея ден за ден; каквото изчукам изпукам; ...in ~ 1) с... в ръка; hat in ~ с шапка в ръка; 2) наличен; разглеждан (за въпрос); to take s.th./s.o. in ~ заемам се с нещо/някого; to have in ~ имам (на разположение); to be in ~ започнат съм (за работа); to have a piece of work in ~ работя върху нещо; to catch a train with five minutes in ~ качвам се на влака пет минути, преди да е потеглил; the business is in ~ въпросът се разглежда; to keep s.o. well in ~ прен. държа някого здраво; to keep o.s. well in ~ владея се; the situation is well in ~ положението е овладяно; off ~ вж. offhand; on ~ наличен; на разположение; на склад; work on ~ текуща работа; работа, с която се занимавам в момента; to take too much on ~ заемам се с прекалено много работа; goods left on ~ непродадени стоки; стоки, оставени на консигнация; to have s.th. on o.'s ~s имам да свърша нещо/да се грижа за нещо; to have an hour on o.'s ~s имам един час свободно време; out of ~ 1) изведнъж; без подготовка; без колебание; 2) недисциплиниран, изтърван; to get out of ~ преставам да спазвам дисциплината; разхайтвам се, разгащвам се; the situation is/has got out of ~ изтървахме положението, положението е изпуснато, не можем вече да се справим с положението; to eat/feed out of s.o.'s ~ 1) кълва/ям от ръката на някого; питомеи съм (за животно); 2) прен. слушам някого, правя всичко, каквото ми каже някой; to ~ под ръка; ready to o.'s ~ наблизо, под ръка; на разположение; your letter is to ~ тьрг. получихме писмото Ви; to come to ~ пристигам, получавам се (за писмо и пр.); to come to o.'s ~ лесно се справям, иде ми отръкн; ~ and foot 1) изцяло, напълно; to bind s.o. ~ and foot обвързвам някого изцяло; 2) усърдно; to wait on/serve s.o. ~ and foot угаждам някому, иэпълнявам всички прищевки на някого; прен. слугувам; ~ and/in glove много близьк, интимен (with); they are ~ in glove неразделни ca; ~ in ~ 1) ръка за ръка; 2) в съгласие; сговорно; ~ over ~ /fist много бързо; ~ to ~ ръкопашен (за бой); 3. сръчност, умение, "ръка"; майсторство; to give/put the last ~ to s.th. довършвам/доизкусурявам/слагам последните щрихи на нещо; to get o.'s ~ in свиквам (с работа и пр.); to keep o.'s ~ in упражнявам се, поддържам си формата; to have o.'s ~ in във форма съм; his ~ is out отвикнал е, не е във форма, позабравил е; 4. майстор, автор; to be a good/great/dab ~ at голям майстор съм в/на, бива ме в; to be a new ~ at новак съм в; an old ~ 1) опитен човек, специалист; 2) рецидивист; two portraits by the same ~ два портрета от същия автор; 5. работник; работна ръка; моряк; ship's ~s екипаж на кораб; ~s wanted търсят се работници; 6. източник; at first/second ~ от първа/втора ръка (за сведения и пр.); 7. почерк; to write (in) a small ~ пиша ситно/дребно; in o.'s own ~ със собствената си рька/почерк; собственоръчно; 8. подпис; to set o.'s ~ to слагам подписа си на; under your ~ and seal с вашия подпис и лечат; 9. страна; on the right/left ~ отдясно/отляво, от дясната/лявата страна; on all ~s, on every ~ от всички страни; fact admitted on all ~s всепризнат факт; on the one ~ ..., on the other ~ ... от една страна..., (а) от друга...; on either ~ от двете страни; 10. карти ръка; карти (които получава всеки играч); to hold o.'s ~ пасувам; въздържам се; to call/decare/show o.'s ~ откривам/разкривам картите си (и прен.); to force s.o.'s ~ 1) принуждавам някого да си разкрие картите (и прен.); 2) принуждавам някого да действува прибързано/против убежденията си; to play a good ~ играя добре; to play for o.'s own ~ действувам/работя/грижа се за собствените си интереси; to play into one another's ~s подпомагаме си, поддържаме се; to play into s.o.'s ~ s давам оръжие в ръцете на противника си, наливам вода в нечия/чужда мелница, действувам в интерес на някого; to play o.'s ~ well/for all it is worth използувам напълно възможностите си, пущам в ход всички средства; to overplay o.'s ~ отивам твърде далеч; to play alone ~ действувам сам; 11. карти играч; the elder/eldest ~ играч, който започва първи; 12. карти игра, партия; let's have a ~ at bridge да изиграем една партия бридж; 13. мярка за измерване височината на кон (около 10 см); 14. стрелка (на часовник); крило (на семафор); стрелка (на пьтен знак); 15. театр. разг. аплодисменти, овации; to get a good/big ~ имам голям успех, посрещат ме с бурни аплодисменти; to give s.o. a good/big ~ посрещам някого с бурни ръкопляскания, аплодирам някого бурно; 16. аttr ръчен; портативен; направляван с ръка ~ of bananas кичур банани; ~ of tobacco шепа тютюневи листа. ['haend] v 1. (пре)давам, връчвам (to); 2. подавам; поднасям; 3. мор. свивам, прибирам (платно); to ~ it to s.o. разг. признавам превъзходството на някого; hand about раздавам; hand back връщам; hand down 1) подавам (някому) ръка/помагам (някому) да слезе (от кола и пр.); 2) снемам (нещо) и го подавам (to); 3) предавам (традиция, легенда, качества и пр.); оставям като наследство; 4) юр. издавам (присьда); hand in 1) връчвам, предавам; 2) подавам (остовка); 3) подавам ръка (на дама и пр.) да се качи в (кола и пр.); hand into hand in 3; hand off футб. блъскам/бутам (противника си) с ръка; hand on предавам (s.th. to s.o.) (знания, отговорпост и пр.); hand out 1) давам, раздавам; 2) разг. харча/давам пари; 3) to ~ out of hand down; 4) to ~ it out, to ~ out the punishment разг. здравата напердашвам, пердаша; hand over 1) предавам, отстъпвам (s.th.to s.o.); 2) предавам (на властите, сьда); 3) отстъпвам поста си, предавам длъжност/командуване (to на); hand round подавам от човек на човек (бутилка, нещо за ядене), поднасям на всички; hand up подавам (нещо нагоре).

hand cream

- ['haendkri:m] n крем за ръце.

hand operation

- [хaendopъ'reishn] n тех. ръчно управление.

hand-feeding

- ['haeпd,fi:di¤] n ръчно/изкуствено хранене.

hand-gallop

- ['haend,gaelъp] n лек галоп.

hand-glass

- ['haendgla:s] n 1. ръчно огледало; 2. малка лупа с дръжка; 3. остъклена рамка за предпазване на разстения от слана.

hand-knit

- [haend'nit] a плетен на ръка.

hand-knitted

- [haend'nitid] a плетен на ръка.

hand-line

- ['haendlain] n въдица без дръжка.

hand-list

- ['haendlist] n кратък списък.

hand-loom

- ['haedlu:m] n ръчен стан.

hand-made

- [,haend'meid] a ръчен, изработен на ръка.

hand-me-down

- ['haendmi,daun] I. a евтин; II. n pl ам. конфекция, стари подарени дрехи.

hand-milll

- ['haendmil] n ръча мелачка.

hand-off

- ['haendof] n футб. блъскане/бутане.

hand-organ

- ['haendo:gъn] n латерна.

hand-pick

- ['haendpik] v ам. избирам/подбирам грижливо.

hand-picked

- ['haendpikt] a 1. подбран; 2. ръчно сортиран.

hand-rail

- ['haendreil] n перило; перапет.

hand-reach

- ['haendri:tsh] n: within ~ наблизо; под ръка.

hand-reader

- ['haend,ri:dъ] n хиромант, гадател по ръка.

handbag

- ['haendbaeg] n 1. дамска (ръчна) чанта; 2. ръчно куфарче.

handball

- ['haendbo:l] n сп. хандбал.

handbarrow

- ['haend,baerou] n тарга, носилка (за товари); ръчна количка.

handbill

- ['haendbil] n позив, хвърчащ лист; рекламна листовка.

handbook

- ['haendbuk] n 1. ръководство, наръчник, справочник, пътеводител; ~ of anatomy, etc. кратък курс по анатомия и пр.; 2. aм. книга за записване облозите при състезания.

handbrake

- [haendbreik] n авт. ръчна спирачка.

handbreath

- ['haendbretҐ] n длан.

handcart

- ['haendka:t] n ръчна количка.

handclap

- ['haendklaep] n ръкопляскане; slow ~ вяло ръкопляскане.

handcuff

- ['haendkлf] v слагам белезници на.

handcuffs

- ['haendkлfs] n pl белезници.

handful

- ['haendful] n (pl -fuls) 1. шепа (количество); by the ~, in ~s с/на шепи; 2. разг. недисциплинирано/буйно дете; мъчен човек; трудна задача; that child is quite a ~ с това дете ще ми побелеят косите.

handgrip

- ['haendgrip] n 1. ръкостискане; 2. дръжка; 3. pl ръкопашен бой; to come to ~s сбиваме се; to be at ~s with s.o. бия се с някого.

handhold

- ['haendhould] n 1. хващане/задържане с ръка; 2. хватка (алпинизъм).

handicap

- ['haendikaep] n 1. сп. хандикап; 2. пречка; спънка; нещо което поставя човек в неудобно положение; to be under a heavy ~ в много неизгодно положение съм; 3. недъг. ['haendikaep] v (-pp-) 1. сп. налагам хандикап на: 2. преча на, спъвам, поставям в неудобно положение.

handicraft

- ['haendikra:ft] n 1. занаят; 2. ръчна работа; 3. сръчност.

handicraftsman

- ['haendikra:ftsmъn] n (pl -men) занаятчия.

handily

- ['haendili] adv 1. сръчно, умно, умело, лесно: 2. наблизо.

handiwork

- ['haendiwъ:k] n 1. ръчна работа; 2. изделие; дело.

handkerchief

- ['hae¤kъtshif] n 1. носна кърпа; to drop/throw s.o. the ~ хвърлям някому кърпа: 2. малко шалче, кърпа за глава.

handle

- ['haendl] n 1. дръжка, ръкохватка; 2. повод, предлог; to give a ~ to o.'s enemies давам коз на неприятелите си; 3. sl. име; прякор; титла; to fly/go off the ~ разг. изгубвам самообладание, излизам вън от кожата си. ['haendl] v 1. пипам, опипвам; 2. работя/боравя с, манипулирам; material that ~s easily материал, с който се работи; 3. управлявам, маневрирам; 4. третирам, отнасям се; to be rougfily ~d малтретиран съм; 5. заминавам се с, разглеждам; 6. търгувам с; to ~ a lot of money много пари минават през ръцете ми; 7. текст. пипам (плат за преценяване на качество).

handlebar

- ['haendlba:] n кормило на велосипед; ~ moustache дълги извити нагоре мустаци.

handler

- ['haendlъ] n 1. дресьор на животно; 2. бокс треньор, секундант.

handless

- ['haendlis] а 1. без ръце; 2. несръчен.

handmaid

- ['haendmeid] n 1. ост. прислужница; 2. прен. помощница, помощна наука.

handmaiden

- ['haendmeidn] handmaid.

handout

- ['haendaut] n 1. милостиня, подаяние; 2. жур. новини дадени за публикуване; 3. ам. диплянка.

hands-down

- ['haendzdaun] a лек; неоспорим.

handsaw

- ['haendso:] n ръчен трион, бичкия.

handsel

- ['haensl] n 1. новогодишен подарък; 2. капаро; депозит; 3. сефте. ['haensl] v (-ll-) 1. давам капаро; 2. давам подарък за късмет; 3. сефтосвам, започвам.

handshake

- ['haendsheik] n ръкостискане; golden ~ паричен дар при напускане на служба.

handsome

- ['haensъm] a 1. хубав, красив; 2. представителен; 3. щедър, благороден; to come down ~ разг. проявявам щедрост; ~ is that ~ does благороден е този, който се държи благородно; 4. значителен, доста голям.

handspike

- ['haendspaik] n ръчен лост.

handspring

- ['haendspri¤] n кълбо напред; to turn ~s правя кълбо напред.

handstand

- ['haendstaend] n ръчна стойка; to do a ~ изправям се на ръцете си.

handwork

- ['haendwъ:k] n ръчна работа.

handworker

- ['haend,wъ:kъ] n физически работник.

handwriting

- ['haend,raiti¤] n 1. почерк; in his ~ с неговия почерк; 2. ръкопис.

handwritten

- ['haendritn] a ръкописен.

handy

- ['haendi] a 1. сръчен, изкусен, ловък; ~ at s.th., ~ at/in doing s.th. сръчен в нещо; 2. удобен за управление; 3. който е наблизо.

handy-dandy

- ['haendi,daendi] n детска игра, при която трябва да се отгатне какво има скрито в ръката.

handy-man

- ['haendimaen] n (pl -men) човек, който го бива за всичко; слуга, който върши всичко; момче за всичко.

hang

- [hae¤] v (hung [hл¤]) 1. закачам, окачам (on, from); окачвам (дивеч, месо) да се суши; hung beef говежда пъстърма; to ~ a lamp from the ceiling закачам лампа на стената; 2. излагам (картини в изложба); 3. поставям, лепя (тапети); 4. накичван, украсявам (with); the trees arc hung with fruit дърветата са отрупани с плод; 5. закачам (врата и пр. на панти); поставям (каруца и пр. на яйове); 6. вися, увиснал съм (on, from): to ~ by a thread/hair вися на косъм; 7. навеждам, провесвам, клюмвам; клепвам; 8. падам, лежа (за дреха и пр.); 9. висящ/нерешен съм (за вьпрос и пр.); 10. юр. преча (на сьдебни заседатели) да постигнат съгласие; 11. (hanged [haend]) обесвам; бивам обесен; reft обсевам се; to be ~ed, drawn and quartered бивам обесен, изтърбушен и разчекнат (средновековно смъртно наказание); as well be ~ed for a sheep as for a lamb и тъй, и тъй ще те накажат, нека поне да има за какво; ако ще се давиш, в дълбока вода да се давиш; ако ще е, да е; he can go ~ да върви по дяволите; let things go ~ да става каквото ще; 12. imp и pass (hanged [hae¤d]); ~ it! по дяволите! дявол да го вземе! well, i'm ~ed! гледай ти! ~ the expense! по дяволите разноските! to ~ fire 1) воен. правя засечка, не гръмвам изведнъж; 2) прен. бавя се, протакам, колебая се; не давам веднага резултат; the ball ~s сп. топката се задържа; to ~ in the wind мор. спирам поради безветрие (за кораб); the furnace ~s метал. пещта не гори добре/се е запушила/се е задръстила; time ~s heavy/heavily (on my hands) времето ми минава много бавно/мудно/скучно; чудя се какво да правя с времето си; hang about 1) навъртам се; кисна (в, около, из); мотам се; бездействувам, въртя се насам-натам, шляя се; 2) ухажвам: 3) надвиснал съм (за буря и пр.); hang back 1) не излизам напред; отдръпвам се назад; 2) колебая се. двоумя се, въздържам се (да действувам); не участвувам; не се включвам; прен. дърпам се. назландисвам се; hang behind позабавям се. оставам (след другите); изоставам; hang down 1) вися; 2) навеждам, провесвам (глава); hang in ам. упорствувам, не се отчайвам/уплашвам; hang off 1) hang back 2; 2) прекъсвам телефонен разговор; hang on 1) завися от, разчитам на; 2) слушам внимателно; to ~ on s.o.'s lips/words слушам захласнат, поглъщам жадно всяка дума; 3) държа се (здраво) (to за); to ~ on for dear life държа се (за нещо) с всички сили: 4) не се отделям (to от); ~ on to your job не оставяй/не си напускай работата; 5) не давам, не изпускам, държа здраво: не отстъпвам; не се отказвам от; 6) упорствувам, постоянствувам; продължавам (работа и пр.); трая, продължавам (за болеет и пр.); 7) разг. чакам, почаквам (и на телефона), оставам; 8) sl. прехвърлям, лепвам (вина и пр.) (to на); hang out 1) закачам (така, че да виси навьн); закачам (обявление, плакат и пр.); to ~ out flags спускам знамена (от прозорците на кьщите); 2) вися навън, подавам се: изплезвам (език), вися (за език на куче и пр.); 3) надвесвам се (out of a window от прозорец); 4) вися, надвиснал съм (over над) (за скали и пр.); 5) издържам. удържам; задържам се, стигам, достатъчен съм (за запаси и пр.); 6) sl. живея (някъде); навъртам се; често посещавам: 7) ам. sl. шляя се, пошляйвам се: 8) настоявам (for на, за); hang over 1) вися, надвиснал съм над (за облаци, дьрвета, скали и пр.); 2) накачвам (трофеи и пр.); 3) прен. надвиснал съм над, застрашавам; предстоя; 4) бивам отложен; 5) ам. останал/запазен съм (от постари времена), още съществувам; hang together 1) не се отделяме един от друг; поддържаме се, сътрудничим си: 2) схождаме си, съответствуваме си (за твьрдения); логичен/правдоподобен съм; 3) крепя се, държа се (за стара вещ); hang up 1) закачам, окачвам; to ~ up o.'s hat (in another's house) разполагам се, правя арменска визита; 2) прекъсвам/свършвам телефонен разговор; to ~ up on s.o. разг. прекъсвам телефонен разговор с някого; 3) прекъсвам; забавям; отлагам; to be hung up for s.th. забавен съм по/поради липса на нещо; 4) спирам; задържам; pass мор. засядам (за кораб); 5) сп. постигам, поставям (рекорд); hang upon hang on 1, 2. ['haeng] n 1. начин, по който стои/пада дреха и пр.: 2. склон, скат; 3. устройство; начин на работа: чальм, цака; 4. смисъл, значение; тенденция: to get the ~ of разг. 1) разбирам чалъма/хващам цаката на: 2) разбирам смисъла на; виждам накъде бие; when you have got the ~ of things когато се ориентираш. 5. забавяне на движение и пр.

hang-out

- ['hae¤aut] n ам. свърталище (и на престьпници), вертеп.

hang-up

- ['hae¤,лp] n sl. 1. затруднение; задръжка; 2. натрапчива мисъл, мания

hangar

- ['haenga:] n хангар.

hangdog

- ['hae¤dog] n 1. подлец, долен човек: 2. attr гузен, виновен, засрамен (за вид, израз).

hanger

- ['hae¤ъ] n 1. закачалка (за дрехи, на дреха); 2. чепгел: ченгелче (на буква); кука; халка: тех. ухо, стр. рама; 3. мор. кортик; 4. гора на стръмен склон. 5. ам. ковьорче.

hanger-on

- ['hae¤ъr'on] n (pl hangers-on) 1. разг. хрантутник, паразит; 2. службогонец; 3. привърженик.

hangfire

- ['hae¤faiъ] n забавяне на изстрел; засечка.

hanging

- ['hъ¤i¤] 1. висящ (за мост, лампа, стьлба, градина и пр.); наклонен; ~ cupboard шкаф, закачен на стената; 2. за закачане; ~ wardrobe гардероб за закачане на дрехи; 3. който води до смъртно наказание; строг, жесток (за съдия); it's a ~ matter за такова нещо обесват; разг. това е сериозна работа. ['hъ¤i¤] n 1. закачане, окачане, накачано: накичванс, украсяване; 2. обесване; 3. р1 драперии: пердета; гоблени; 4. ам. склон, нанадолнище.

hanging committee

- ['hae¤i¤kъ,miti] n комисия, която подбира картини за изложба.

hanging indentions

- ['hae¤i¤in'denshn] n печ. абзац, на който първият ред е издаден напред.

hanging paragraph

- ['hae¤i¤in'paerъgra:f] n печ. абзац, на който първият ред е издаден напред.

hangman

- ['hae¤mъn] n (pl -men) палач.

hangnail

- ['hae¤neil] agnail.

hangover

- ['hae¤,ouvъ] n 1. останка (от миналото); преживелица; 2. sl. махмурлук: неразположение (след пиянство и пр.).

hank

- [hae¤k] n 1. чиле, гранка (прежда и пр.); 2. мор. халка (за закрепване на платната).

hanker

- ['hae¤kъ] v жадувам, копнея (for, after); мечтая, въздишам (за непостижимото, забраненото) (after).

hankering

- ['hae¤kъri¤] n копнеж, жажда, стремеж; to have a ~ for/after s.th. копнея/въздишам по/за нещо.

hankie

- [] ам. hanky.

hanky

- ['hae¤ki] разг. handkerchief.

hanky'panky

- ['hae¤ki,pae¤ki] n разг. измама, шмекерия; шарлатания; фокуси.

hanoverian

- [,haenou'viъriъn] I. a 1. хановерски: 2. ист. на Хановерската династия в Англия (от 1714 до 1901 г.); II. п 1. жител на гр. Хановер; 2. поддръжник на тази династия.

hansard

- ['haensъd] n протоколите на заседанията на английския парламент.

hansardize

- ['haensъdaiz] v цитирам (на депутат) негови собствени предишни изказванпя (от официалния отчет); доказвам (някому), че по-рано е застъпвал различно становище.

hanse

- [haens] n ист. 1. цех, еснаф; the H. Ханзата; 2. встъпителна вноска в цех/еснаф.

hanseatic

- [,haensi'aetik] а ист. на Ханзата.

hansel

- ['haensl] handsel.

hansom

- ['haensm] n ост. вид файтон с две колела и място за кочияша зад пътниците.

hansom cab

- ['haensmkaeb] hansom.

hap

- [haep] n ост. 1. (добър) случай, щастлива случайност; късмет; случка, случайност; 2. съдба, орисия. [haep] v (-pp-) 1. пристигам/идвам случайно; 2. случва се така, че; случайно правя (нещо); случайно попадам (on на).

hapax legomenon

- ['haepaeks le'gaominon] n гр. дума/форма, засвидетелствувана само веднъж.

haphazard

- [haep'haezъd] а случаен; in a ~ way наслуки. [haep'haezъd] n чиста случайност; at/by ~ наслуки. [haep'haezъd] adv както дойде; как да е.

haphazardly

- [haep'haezъdli] haphazard.

hapless

- ['haeplis] а ост. нещастен, злочест; злополучен.

haplology

- [haep'lolъd©i] n ез. хаплология.

haply

- ['haepli] adv ост. случайно; може би.

happen

- ['haepn] v 1. случва се, става (to с); how does it ~ that... как така...; 2. с in случайно...; случи се (така), че...; I ~ed to be there случайно бях там, случих се там; happen along разг. идвам случайно; happen in отбивам се случайно; happen on/upon попадам/натъквам се на, срещам случайно.

happening

- ['haepni¤] n 1. случка, сьбитие; 2. вълнуващо неочаквано събитие; 3. sl. театр, хепенинг.

happily

- ['haepili] adv 1. щастливо; 2. за щастие, случайно; 3. уместно, успешно, добре; на място.

happiness

- ['haepinis] n щастие.

happy

- ['haepi] а 1. щастлив, честит; доволен; радостен; с късмет; ~ birthday честит рожден ден; to be ~ to щастлив съм/радвам се да; I'm not very ~ about it това не ме радва особено; he was ~ in having a good job той имаше късмет/щастието да има хубава работа; as ~ as the day is long напълно щастлив; 2. уместен, на място; добре подбран; сполучлив; ~ thought/idea добра/отлична идея; 3. sl. пийнал.

happy-go-lucky

- [,haepigou'lлki] a attr безгрижен, безотговорен; in a ~ way/fashion както дойде, без ред, безгрижно.

hara-kiri

- [,haerъ'kiri] n яп. харакири.

harangue

- [hъ'rae¤] n мод. публична реч; пламенна високопарна реч; тирада, словоизлияние. [hъ'rae¤] v говоря на (тьлпа и пр.); произнасям дълга, високопарна реч/тирада; правя словоизлияния.

harass

- ['haerъs] v 1. измъчвам, тормозя, безпокоя; дразня, не оставям на мира; 2. воен. безпокоя/изтощавам с постоянни нападения.

harassing

- ['haerasi¤] I. а мъчителен; дразнещ, тормозещ; II. п harassment.

harassment

- ['haerъsmъnt] n 1. измъчване, безпокоене, тревожено; дразнено, задавано; 2. безпокойство, тревога; обърканост, нещастие.

harbinger

- ['ha:bind©ъ] n 1. предвестник; 2. ост. квартирмайстор. ['ha:bind©ъ] v предвестявам.

harbour

- ['ha:bъ] n 1. пристанище; 2. подслон, убежище. ['ha:bъ] v 1. мор. стоя на/пускам котва (в пристанище); 2. приютявам, подслонявам, давам подслон на; крия, укривам; 3. тая, питая (обик. лоши чувства); 4. лов. проследявам дивеч до леговището му; скривам се/крия се в леговището си.

harbour-dues

- ['ha:bъdju:z] n pl такса за престой в пристанище.

harbour-master

- ['ha:bъ,ma:stъ] n началник на пристанище.

harbour-seal

- [' ha:bъ si:l] n вид дребен тюлен (в Атлантическия океан) (Phoca vitulina).

harbour-station

- ['ha:bъ,steishn] n морска гара.

harbourage

- ['ha:bъrid©] n убежище, подслон; място за хвърляне на котва.

harbourer

- ['ha:bъrъ] n 1. човек, който дава подслон/убежище (на престъпници); 2. човек, който таи лоши чувства/замисли; 3. лов. слуга, кучкар, който проследява дивеча.

hard

- [ha:d] a 1. твърд, корав; втвърден; to become/get ~ втвърдявам се; 2. здрав, як, кален; 3. тежък, силен (за удар и пр.); труден,тежък, мъчен, усилен (за работа, времена и пр.); тежък, неотстъпчив (за харак тер); this book is ~ reading тази книга мъчно се чете/е тежка; ~ case 1) тежък случай (и прен.); 2) закоравял престъпник; to learn s.th. the ~ way научавам нещо без чужда помощ/от личен опит; изпитвам нещо на собствения си гръб; 4. усърден, упорит, неуморен (за работник); 5. суров, строг; корав, безмилостен, безжалостен, неумолим, жесток; to be as ~ as flint 1) сърцето ми е от камък; 2) непреклонен/неотстъпчив съм; to be ~ on s.o. строг/безмилостен/взискателен съм към някого; съдя някого много строго; ~ fact жесток/груб/брутален/неоспорим факт; ~ look/expression студен/суров/изпитателен поглед/изражение; ~ feeling(s) озлобление, огорчеиме, неприязън; ~ words прен. тежки думи; ~ and fast строг, неотмeнен (за правило); строг (за разлика, дисциплина); 6. суров (за климат, сезон и пр.); 7. твърд, варовит (за вода); 8. рязък, ярък, крешящ (за цвят); рязък, остър, груб, металичен (за звук); рязко очертан (за сенки); 9. силен; спиртен (за питие); 10. фон. твърд; беззвучен; 11. физ. проникващ (за радиация); 12. много вреден и водещ към пристрастяване (за наркотично средство); 13. висок, устойчив (за цена), стабилен, здрав, твърд (за валута); ~ cash пари в брой. сухи пари; ам. звонкови пари; 14. фот. контрастен; 15. текст, камгарен; 16. окончателен, твърд (за споразумение и пр.); сигурен, потвърден (за новини, данни и пр.); good ~ sense здрав разум; 17. хим. бавно разлагащ се, устойчив; to be ~ on o.'s clothes бързо износвам дрехите си. [ha:d] adv 1. твърдо, кораво; it froze ~ last night снощи имаше голям мраз, снощи земята съвсем замръзна; 2. силно, енергично, с все сила, усилено, усърдно; много, без мярка; to be ~ at work работя усилено; to be ~ at it работя здравата; to swear ~ ругая грубо; 3. мъчно, трудно, тежко; болезнено, с мъка, мъчително; it will go ~ with him няма да му бъде леко; ще има да пати; it comes/bears ~ on him тежко е за него, това е голям удар за него; to be ~ pressed/pushed/put to it, to have it ~ в (голямо) затруднение съм, в трудно/тежко положение съм; to he ~ up (for money) нямам никакви пари, на голям зор съм за пари; to be ~ up for an excuse/for s.th. to do чудя се как да намеря извинение/какво да правя/как да си намеря занимание; to be ~ up for friends нямам приятели; ~ boought experience прен. скъпо платен опит, опит, който ми струва много; 4. строго, изпитателно; 5. наблизо, по петите, непосредствено; ~ by съвсем (на)близо; to run s.o. ~, to be ~ upon s.o. по петите съм на някого; to follow ~ (up) on/after/behind идвам непосредствено след, следвам непосредствено; to be ~ upou sixty наближавам шестдесетте; it was ~ on eleven беше почти/наближаваше 11 часа. ['ha:d] n 1. бряг, подходящ за слизане от кораб; 2. разг. каторжна работа (и ~ labour); 3. sl. ерекция.

hard copy

- [,ha:d'kopi] n 1. документ, изваден на микрофилм и пр.

hard core

- ['ha:dko:] n 1. твърда настилка ( на шосе, под паважа); 2. прен. ядро (на сьпротива и пр.); консервативни и упорити елементи (в партия и пр.).

hard court

- ['ha:dko:t] n тенискорт с твърда настилка.

hard food

- ['ha:dfu:d] n зоб.

hard goods

- ['ha:dgudz] ам. durable II.

hard hat

- ['ha:d'haet] n 1. бомбе; 2. (предпазна) каска на строителни работници и пр.; 3. ам. строителен работник; 4. реакционер; ам. шовинист.

hard labour

- [,ha:d'leibъ] n каторжна работа.

hard landing

- ['ha:d'laendi¤] n твърдо кацане; разбиване (на космически кораб).

hard line

- ['ha:d'lain] n 1. твърда линия/политика; 2. attr твърд, неотстъпчив.

hard liner

- [,ha:d'lainъ] n поддръжник на твърда политика.

hard palate

- ['ha:d,paelъt] n анат. твърдо небце.

hard rubber

- ['ha:d,rлbъ] n ебонит.

hard sell

- ['ha:dsel] n (продажба на стоки чрез) усилена реклама.

hard set

- ['ha:d'set] a 1. втвърден (за цимент и пр.); 2. решен, упорит, твърд; 3. гладен, изгладнял; 4. в затруднение; ~ smile застинала усмивка.

hard shoulder

- ['ha:d,shouldъ] n авт. банкет (на шосе).

hard swearing

- ['ha:d,swЁъri¤] n лъжлива клетва, лъжесвидетелствуване.

hard top

- ['ha:dtop] n авт. затворена кола (без повдижен покрив).

hard-baked

- ['ha:d'beikt] а 1. препечен; 2. прен. груб, закоравял.

hard-bitten

- [,ha:d'bitn] a 1. упорит/издръжлив в борба, прен. излечен; кален; 2. който захапва здраво (за куче).

hard-boiled

- [,ha:d'boиld] a 1. твърдо сварен (за яйце); 2. груб, закоравял; упорит; практичен; трезв.

hard-core

- ['ha:d'ko:] а 1. твърд. упорит, твърде консервативен; 2. ам. икономически слаб; неквалифициран; постоянно безработен; 3. ам. вулгарно изобразен.

hard-earned

- [,ha:d'ъ:nd] а спечелен с мъка/труд.

hard-favoured

- [,ha:d'feivъd] а с груби/остри/сурови/некрасиви черти на лицето.

hard-featured

- [,ha:d'fi:tshъd] а с груби/остри/сурови/некрасиви черти на лицето.

hard-fisted

- [,ha:d'fistid] а 1. със здрави ръце/юмруци; 2. свидлив, стиснат.

hard-fought

- [,ha:d' fo:t] а много оспорван.

hard-got

- [,ha:d'got] а спечелен с мъка/труд.

hard-grained

- [,ha:d'greind] a 1. с твърда дървесина; 2. строг, суров, груб (за човек).

hard-handed

- [,ha:d'haendid] а 1. със загрубели ръце; 2. строг, със здрава/желязна ръка.

hard-head

- ['ha:dhed] n 1. knapweed; 2. 1) menhaden; 2) gurnard; 3. практичен трезв човек; 4. aм. глупак, дръвник.

hard-headed

- [,ha:d'hedid] a 1. практичен; трезв, здравомислещ; 2. прен. дебелоглав, упорит.

hard-hearted

- [,ha:d'ha:tid] а коравосърдечен.

hard-hit

- [,ha:d'hit] a 1. прен. тежко засегнат; 2. "хлътнал", много влюбен.

hard-hitting

- [,ha:d'hiti¤] а остър (за статия и пр.).

hard-mouthed

- [,ha:d'maud] а 1. който мъчно се управлява с юзда (за кон); 2. неподатлив, упорит; 3. устат.

hard-nose

- [,ha:d'nouz] а 1. упорит; 2. hard-beaded 1.

hard-nosed

- [,ha:d'nouzd] hard-nose.

hard-pressed, -pushed, -put

- [,ha:d'prest, -'pusht, -put] а затруднен, в затруднение; to be hard-pressed for time не ми стига време (да направя нещд. за нещо); to be hard-put to it (to do s.th.) много трудно ми e (да направя нещо).

hard-pushed

- [,ha:d'pusht] hard-pressed.

hard-put

- [,ha:dput] hard-pressed.

hard-spun

- ['ha:d'spлn] а пресукан (за прежда).

hard-surface

- [,ha:d'sъ:fis] v ам. павирам.

hard-wearing

- ['ha:d'wЁъri¤] а траен, здрав (за плат и пр.).

hard-won

- ['ha:d'wлn] а спечелен с мъка/труд.

hardback

- ['ha:dbaek] n, а (книга с) твърда корица.

hardbake

- ['ha:dbeik] n карамел с бадеми.

hardboard

- ['ha:dbo:d] n талашит.

hardbound

- [,ha:d'baund] hardback.

hardcoal

- ['ha:dkoul] n антрацит.

hardcover

- ['ha:d,kлvъ] hardback.

harden

- ['ha:dn] v 1. втвърдявам (се), затвърдявам (се); ставам твърд/корав; 2. закалявам (се) (и метал); заякчавам; reft калявам се, заяквам; 3. закоравявам, ставам нечувствителен/груб; карам да закоравее/загрубее; ставам жесток, ожесточавам се, загрубявам; ~ed offender закоравял престъпник; to ~ o.'s heart не изпитвам вече милост, ожесточавам се, затварям сърцето си; 4. ставам груб/рязък (за глас); добивам студен израз (за лице); 5. тьрг. стабилиэирам се; покачвам се (за цени и пр.); 6. засилвам се (за сьпротива и пр.); определям се, оформям се (за мнение и пр.); 7. правя (растение) по-студоустойчиво (с off).

hardihood

- ['ha:dihud] n 1. смелост, решителност; 2. дързост, наглост.

hardiness

- ['ha:dinis] n 1. якост, каленост. здравина, издръжливост; 2. hardihood.

hardly

- ['ha:dli] adv 1. едва; едва-що; едва ли; he had ~ gone out/~ had he gone out when... едва-що беше излязъл и/когато...; you'll ~ believe it няма да повярвате; ~ ever/anything почти никога/нищо; 2. жестоко, сурово, грубо; лошо, зле; 3. с мъка, усилие.

hardness

- ['ha:dnis] n 1. твърдост, коравина; 2. якост, здравина, издръжливост; 3. сила (на удар и пр.); 4. трудност; 5. усърдие, упоритост, неуморимост; 6. суровост, строгост; неотстъпчивост; жестокост. безмилостност; нечувствителност; 7. суровост (на климат); 8. твърдост, варовитост (на вода); 9. яркост (на цвят); фот. фокус/рязкост на изображение; острота, рязкост (на звук); 10. твърдост, устойчивост (на цена), стабилност (на валута); 11. физ. сила (на льчение).

hardpan

- ['ha:dpaen] n 1. геол. втвърден хумус; 2. прен. същина, основен принцип/черта; 3. най-ниско ниво.

hardshell

- ['ha:dshel] а упорит; закоровял.

hardship

- ['ha:dship] n трудност, затруднение: изпитание; беда, нужда, лишение; страдание.

hardtack

- ['ha:dtack] n мор. сухар.

hardware

- ['ha:wЁъ] n 1. железария; железарски и кухненски (метални) изделия; 2. изч. тех. апаратура; 3. техническо обезпечаване; оръдия.

hardwood

- ['ha:dwud] n твърда дървесина.

hardworking

- ['ha:d,wъ:ki¤] а работен, трудолюбив.

hardy

- ['ha:di] a 1. смел, решителен; дързък, безразсъден; 2. дързък. нахален: 3. издръжлив, устойчив (и за растения); жилав, кален.

hare

- [hЁъ] n заек; to start a ~ подгонвам заек; прен. повдигам страничен въпрос, отвличам вниманието от главния въпрос; first catch your ~ най-напред хвани рибата, че тогава пържи лука; to hold/run with the ~ and run/hunt with the hounds и на заека беж, и на кучето дръж; ~ and hounds вид крос, при който двама бегачи тичат напред и пускат след себе си листчета хартия; the ~ and the tortoise постоянството надвива дарбата. [hЁъ] v разг. тичам бързо (като заек); to ~ off, to ~ it плюя си на петите; ~ off after him! изтичай подире му!

hare's ear

- ['hЁъziъ] n бот. урока (Bupleurum).

hare's foot

- ['hЁъzfut] n бот. 1. вид детелина (Trifolium arvense); 2. вид балсово дърво (Ochroma lagopus).

hare-brained

- ['hЁъbreind] а вятърничав, лекомислен.

harebell

- ['hЁъbеl] n бот. вид камбанка/звънче (Campanula rotundifolia).

hareem

- [] harem.

harelip

- [,hЁъlip] n мед. заешка уста.

harem

- ['ha:ri:m] n харем.

haricot

- ['haerikou] n 1. бот. фасул, боб (Phaseolus vulgaris) (и ~ bean); 2. вид агнешка яхния с фасул и пр.

hark

- [ha:k] v слушам, ослушвам се (to); ~ at him я го чуй какво приказва;

hark after ñïóñêàì ñå äà ãîíÿ; hark away îáèê. imp. äðúæ! òè÷àé! (êüì êó÷åòà); hark back 1) âðúùàì ñå íàçàä, çà äà òúðñÿ ñëåäà (çà êó÷å); 2) âèêàì (êó÷åòà) äà ñå âúðíàò; 3) âðúùàì ñå íà íÿêàêúâ âúïðîñ; hark forward/off hark away.

- harken [] hearken.

harl(e)

- [ha:l] n 1. ленена/конопена нишка; 2. ресничка на перо.

harlequin

- ['ha:likwin] n 1. клоун, шут, палячо, арлекин; 2. ам. пъстър десен (на плат и пр.), шарения. ['ha:likwin] а пъстър, шарен.

harlequinade

- [,ha:likwi'neid] n 1. арлекинада; 2. палячовщина; груба шега.

harley Street

- ['ha:listri:t] n улица в Лондон, на която се намират кабинетите на много известии лекари; прен. лекарското съсловие.

harlot

- ['hа:lъt] n ост. проститутка, блудница.

harlotry

- ['ha:lъtri] n 1. проституция, проститутско държание; блудство, разврат, 2. ост. мошеничество, 3. ост. проститутка.

harm

- [ha:m] п вреда, пакост; зло; to do ~ to s.o. причинявам някому зло/вреда, навреждам някому; no ~ done никой не е пocтpaдaл, нищо лошо не е станало; there is no ~ in doing it няма вреда, ако го направиш/от това; there is no ~ in him не е лош човек; I meant/thought no ~ нямах лоши намерения, не исках да кажа нищо лошо; out of ~'s way в безопасност; където не може да стане пакост; to keep out of ~'s way не рискувам; гледам да не пострадам. [ha:m] v причинявам вреда на, вредя/навреждам на, увреждам; he will not ~ for a little hard work нищо няма да му стане, ако поработи малко.

harmattan

- [ha:'maetъn, ha:mъ'taen] n сух пустинен вятър, смесен с пясък.

harmful

- ['ha:mful] а вреден, пакостен.

harmless

- ['ha:mlis] a 1. безвреден, невинен (u за лекарство); 2. безобиден, кротък; 3. невредим.

harmonic

- [ha:'monik] I. а муз., мaт. хармоничен, хармонически, съзвучен; съглауван, равномерен, последователен; II. п 1. муз. обертон; 2. мат. физ. хармонична функция.

harmonica

- [ha:'monikъ] n муз. 1. гласкорд; 2. устна хармоника.

harmonics

- [ha:'moniks] n pl с гл. в sing 1. физ. хармоника (като предмет); 2. муз. флажолет, тон на струнен инструмент, наподобяващ звук на флейта.

harmonious

- [ha:'mounjъs] а 1. хармоничен, съэвучен, мелодичен, звучен; 2. с хармоничии пропорции/структура, строен, добре изграден; 3. (за)дружен, единен, съгласен.

harmonist

- ['ha:mъnist] n 1. муз. специалист по хармония; майстор на хармонията; 2. човек, който съгласува няколко версии на един и същ (библейски) разказ.

harmonium

- [ha:'mounjъm] n муз. хармониум.

harmonization

- [,ha:mъnai'zeishn] n 1. муз. хармонизиране, хармонизация; 2. съгласуване.

harmonize

- ['ha:mъnaiz] v 1. муз. хармонизирам; аранжирам; 2. привеждам в хар.мония; съгласувам (се); подхождам си, хармонирам (with); 3. пея/свиря в хармония/съзвучие.

harmony

- ['ha:mъni] n 1. хармония, съзвучие; 2. муз. хармония (и като предмет); 3. съгласие, хармония; to be in ~ with хармонирам/в съгласие съм с.

harness

- ['ha:nis] n 1. сбруя, хамут, амуниция (на впрегатно животно); to work/run in double ~ прен. 1) женен съм, омъжена съм; 2) работа в тясно сътрудничество; in ~ прен. на работа, на поста си; to die in ~ умирам на поста си; to get back into ~ отново се впрягам в работа; 2. колан(и), ремъци (на куче, на парашутист, за връзване на бебе, на седалка в самолет и пр.); 3. ист. доспехи, броня; 4. текст. нищелка, ремиза. ['ha:nis] v 1. запрягам, впрягам; 2. прен. обуздавам; впрягам (водна сила и пр.); 3. ист. обличам в броня/доспехи.

harness racing

- ['ha:nis,reisi¤] n надбягване с едноместни двуколки.

harness-cask

- ['ha:niska:sk] n мор. каче за солено месо.

harness-maker

- ['ha:nis,meikъ] n сарач.

harp

- [ha:p] n муз. арфа. [ha:p] v 1. свиря на арфа; 2. прен. опявам, бая си, повтарям непрекъснато; to ~ on one/the same string повтарям все едко и съцо нещо; едно си баба знае, едно си бае.

harper, harpist

- ['ha:pъ, 'ha:pist] n арфист.

harpoon

- [ha:'pu:n] n харпун. [ha:'pu:n] v удрям/убивам с харпун.

harpoon-gun

- [ha:,pu:n'gлn] n оръдие за изхвърляне на харпун.

harpooner

- [ha:'pu:nъ] n харпунер (при лов на китове); китоловец.

harpsichord

- ['ha:psiko:d] n муз. клавесин.

harpy

- ['ha:pi] n l. мит. харпия; 2. прен. грабител, хищник.

harquebus

- ['ha:kwibъs] n ист. аркебуз.

harridan

- ['haeridъn] n стара вещица; брантия.

harrier

- ['haeriъ] n 1. куче зайчар, гонче; хрътка; 2. pl хайка/гонка за зайци; 3. рl група бегачи на крос (и bare and bonds, вж. hare). ['haeriъ] n 1. опустошител, грабител; 2. зоол. блатар (Circus).

harrovian

- [hъ'rouvjъn] n възпитаиик на колежа в гр. Хароу.

harrow

- ['haerou] n брана, грапа; under the ~ в голяма беда/нещастие. ['haerou] v 1. браносвам, браня (посеви и пр); 2. мъча, измъчвам, терзая.

harrowing

- ['haeroui¤] а 1. мъчителен, сърцераздирателен; 2. ост. опустошителен, унищожителен. ['haeroui¤] n ост. опустошение, грабеж; the H. of Hell рел. Слизането в ада.

harry

- ['haeri] v 1. опустошавам, разрушавам, грабя, ограбвам; 2. тормозя, тревожа, мъча; 3. aм. принуждавам (някого) да се движи напред непрекъснато.

harsh

- [ha:sh] а 1. суров, рязък, остър, груб (и за плат); безчувствен, жесток; 2. рязък, остър, пронизващ (за звук), дрезгав, сипкав (за глас); 3. ярък, крещящ (за цвят и пр.); 4. тръпчив; 5. гол, пуст, див (за местност).

harshen

- ['ha:shn] v правя/ставам груб/дрезгав, загрубявам.

hart

- [ha:t] n елен, рогач; ~ of ten елен с десет отклонения на всеки рог.

hartal

- ['ha:tl] n инд. спиране на работа и затваряне на магазините (в знак на протест, траур).

hartebeest

- ['ha:tibi:st] n юж.-афр. антилопа от рода Alcelaphus.

hartshorn

- ['ha:tsho:n] n 1. еленов рог; 2. хим. амониев карбонат, амонячна сода.

harum-scarum

- [,hЁъrъm'skЁъrъm] а, п безотговорен/лекомислен (човек).

haruspex

- [hъ'rлspeks] n (pl -pices [-pisi:z]) ист. гадател по вътрешностите на убито жертвено животно в древния Рим.

harvest

- ['ha:vist] n 1. жътва, прибиране на реколтата; 2. реколта, урожай; ~ of the sea прен. риба; to get in/win the ~ прибирам реколтата; 3. прен. резултат; плод. ['ha:vist] v 1. жъна; събирам, прибирам (реколта); 2. ам. придобивам, пожънвам; печеля (награда).

harvest festival

- [,ha:vist'festъvl] n рел. Благодарствена служба след прибирането на реколтата.

harvest-bag

- ['ha:vistbлg] n зоол. ларва на микроскопично паразитно насекомо (Trombidium).

harvest-fly

- ['ha:vistflai] n ам щурец.

harvest-home

- [,ha:vist'houm] n 1. тържество след прибиране на реколта; 2. песен, която се пее по този случай; 3. свършване/привършване на жътвата.

harvest-louse

- ['ha:vistlaus] harvest-bug.

harvest-mite

- ['ha:vistmait] harvest-louse.

harvest-moon

- ['ha:vistmu:n] n пълнолуние преди есенното равноденствие.

harvest-mouse

- ['ha:vistmaus] n зоол. полска мишка (Micromus minutus).

harvest-tick

- ['ha:visttik] harvest-bug.

harvester

- ['ha:vistъ] n 1. жътвар; 2. жътварска машина, жътварка; coTbiпe ~ тех. комбайн.

harvester ant

- ['ha:vistъr,aent] n зоол. жетвар (мравка) (Messor barbatus).

harvestman

- ['ha:vistmъn] n (pl -men) 1. жътвар: 2. зоол. сенокосец (от сем. Phalangidae).

has

- [] вж. have.

has-been

- ['haez,bi:n] n минала слава/величие (за човек); нещо, което си е изпяло песента.

hash

- [haesh] n 1. яхния от кайма и зеленчуци; претоплено ядене; 2. прен. нещо изтъркано/остаряло, представено в подновен вид, "стара песен на нов глас"; 3. прен. каша, бъркотия; to make a ~ of обърквам, оплесквам, развалям; 4. разг. хашиш. [haesh] v 1. нарязвам, накълцвам (и с up); 2. прен. оплесквам, обърквам (и с up); 3. to ~ out ам. разг. разисквам.

hasheesh

- [] hashish.

hasher

- ['haeshъ] n месомелачка.

hashish

- ['haeshi:sh] n хашиш.

haslets

- ['heizlits] n pl дреболии, карантия.

hasn't

- [haeznt] ськр. от has not.

hasp

- [ha:sp] n 1. закопчалка; резе; 2. гранка, чиле. [ha:sp] v закопчавам; заключвам.

hassle

- ['haels] n кавга, караница; сборичкване.

hassock

- ['haesъk] n 1. туфа трева; 2. възглавничка за коленичене.

hast

- [haest] ост. вж. have.

hastate

- ['haesteit] а бот. копиевиден (за лист и пр.).

haste

- [heist] n 1. бързина, бързане; to make ~ бързам; to be in great ~ много бързам; in hot ~ съвсем бързо/спешно; in ~ 1) бързо; 2) на бърза ръка, набързо; to make what ~ one can бързам, колкото мога; 2. прибързаност; припряност; more ~ less speed колкото повече бързаш, толкова по-бавно стигаш; marry in ~ repent at leisure погов. който набързо се жени, после съжалява; ~ makes waste погов. бързата кучка слепи ги ражда. [heist] hasten.

hasten

- ['heisn] v 1. бързам; движа се/действувам бързо; побързвам (to с inf); 2. ускорявам (и с up).

hasty

- ['heisti] a 1. бърз, набързо направен/извършен; ~ pudding каша от брашно и мляко; ам. качамак; 2. прибързан; необмислен; импровизиран; ~ glance поглед отгоре-отгоре; I've been too ~ това беше твърде необмислено от моя страна; 3. сприхав, гневлив.

hat

- [haet] n шапка; ~ in hand смирено, раболепно; to pass/send/take the ~ round, to go round with the ~ събирам волни пожертвувания; to keep s.th. under o.'s ~ пазя нещо в тайна; bad ~ sl. мошеник; ~s off! шапки долу! ~s off to браво на; my ~! Боже мой! има си хас! black as o.'s ~ съвсем черен; to throw o.'s ~ in the ring участвувам в състезание; кандидатствувам за служба; out of a ~ 1) наслуки; 2) като с магическа пръчка. [haet] v (-tt-) давам/слагам шапка на.

hat-peg

- ['haetpeg] n закачалка за шапка.

hatband

- ['haetbaend] n панделка на шапка.

hatbox

- ['haetboks] n кутия/куфар за шапки.

hatch

- [haetsh] n 1. отвор/капак на под/таван/покрив/палуба; отвор (в стена) между кухня и трапезария; мор. люк; 2. тех. шлюз, затвор; down the ~ sl. в гърлото (при пиене); under ~es 1) мор. под палубата; прен. затворен; поробен; 2) умрял (и погребан); 3) потиснат, мрачен. [haetsh] v 1. люпя (се), излюпвам (се), мътя (се), измътвам (се); 2. замислям, тайно подготвям. [haetsh] n 1. люпене, излюпване; 2. люпило. [haetsh] v 1. защриховам; 2. гравирам/инкрустирам с тънки ленти/ивици. [haetsh] n щрих.

hatcheck

- ['haetshek] a: ~ girl гардеробиерка; ~ stand гардероб (в ресторант и пр.).

hatcher

- ['haetshъ] n 1. насадена кокошка, квачка; 2. люпилня, инкубатор.

hatchery

- ['haetshъri] n 1. люпилня, инкубатор; 2. рибарник; ам. развъдник за малки прасенца.

hatchet

- ['haetshit] n брадвичка, секирка; томахавка; to bury the ~ сключвам примирие/мир; слагам край на вражда.

hatchet man

- ['haetshitmaen] n ам. разг. 1. платен убиец; терорист; 2. безскрупулен журналист, който пише по поръчка; 3. прен. маша.

hatchet-face

- ['haetshitfeis] n продълговато лице с остри черти.

hatchet-job

- ['haetshitd©ob] n 1. платено убийство; 2. злостни нападки; 3. задкулисно деяние.

hatchling

- ['haetlli¤] n новоизлюпено пиле/рибка.

hatchment

- ['haetshmъnt] n (ромбовидна) жалейка с герба на покойник.

hatchway

- ['haetshwei] n мор. люк, вход/стълбище от палубата към вътрешността на кораба.

hate

- [heit] v 1. мразя, ненавиждам; to ~ being/to be bothered мразя да ме безпокоят; 2. крайно неприятно ми е, много съжалявам, че трябва (to с inf). [heit] n 1. омраза, ненавист; 2. разг. предмет на омраза.

hateful

- ['heitful] а омразен, ненавистен; отвратителен.

hath

- [haeҐ] вж. have.

hatless

- ['haetlis] а без шапка, гологлав.

hatpin

- ['haetpin] n игла за (дамска) шапка.

hatrack

- ['haetraesk] n закачалка/полица за шапки.

hatred

- ['heitrid] n омраза, ненавист.

hatstand

- ['haetstaend] n закачалка за шапки (и палта).

hatter

- ['haetъ] n шапкар.

hauberk

- ['ho:bъ:k] n ист. ризница.

haugh

- [ho:] n диал. лъка.

haughtiness

- ['ho:tinis] n надменност, високомерие; горделивост; надутост.

haughty

- ['ho:ti] а надменен, високомерен; горделив, надут.

haul

- [ho:l] v 1. влача, тегля; дърпам; мъкна; изтеглям (мрежа); мор. буксирам; to ~ at/upon от горе дърпам/тегля въже; to ~ down cпyckaM; to ~ down o.'s flag/colours прен. предавам се; to ~ a boat up a beach издърпвам лодка (от морето) на плажа; he was ~ed to parties by his wife жена му все го мъкнеше на гости; 2. транспортирам, превозвам; доставям; извършвам рейс; 3. мин. извозвам: 4. мор. променям посоката си, обръщам се (за вятьр, кораб) (и с off); 5. to-off приготвям се да ударя; 6. мор. държа (се) срещу вятъра; 7. разг. закарвам (в сьда), изправям (пред сьдия, командир, директор), обвинявам (up); you'll be ~ed up before the company commander ще се явиш пред ротния за строго мъмрене. [ho:l] n 1. теглене, изтегляне, дърпане, влачене; 2. превозване; превоз (и жп.); 3. превозени стоки; 4. улов (на риба); прен. придобивка; печалба; плячка (на крадец); long/short ~ доста дълго/кратко време/разстояние.

haulage

- ['ho:liд©] n 1. теглене, влачене, дърпане; 2.транспортиране, превозване, извозване; доставяне; подвоз, пренасяне; 3. буксиране, теглене; 4. стойноет на превоза, навло; 5. мин. рудничен извоз.

hauler

- ['ho:lъ] n 1. човек. който тегли/дърпа/влачи; 2. извозвач (на вьглища и пр.). 3. транспортна фирма; 4. моторно превозно средство (за стоки).

haulier

- ['ho:ljъ] n 1. hauler 2,3; 2. собственик на транспортна фирма за превоз на стоки.

haulm

- [ho:m] n 1. стъбло (на растение като фасул, грах); 2. шума, слама.

haulyard

- [] halyard.

haunch

- [ho:ntsh] n 1. бедро, бут; ханш; to squat on o.'s ~es прикляквам; 2. арх. полусвод.

haunch bone

- ['hъ:ntshboun] n анат. хълбок.

haunt

- [ho:nt] v 1. често посещавам, навестявам.спохождам, наобикалям: 2. дружа/общувам с: 3. обитавам, витая в (за дух); the place is ~ed (by ghosts) в това място има/витаят духове; 4. преследвам (за мисли, мелодия и пр.); I am ~ed by the thought преследва ме мисълта; a sense of tension that ~s his writing напрегната атмосфера/напрежение, което постоянно се среща в книгите му. [ho:nt] n 1. свърталище; убежище; леговище; 2. любимо/често посещавано място.

haunted

- ['ho:ntid] а обитаван от духове.

haunter

- ['ho:nts] n редовен посетител.

haunting

- ['ho:nti¤] а натрапчив (за мисьл, мелодия и пр.).

hautboy

- ['oubo:] n муз. обой.

hauteur

- [ou'tъ:] фр. haughtiness.

have

- [haev] v (had [haed, hъd]; 2 л. ед. ч. сег. вр. ост. hast [haest]; 3 л. ед. ч. has [haez, hъz], ост. hath [haeҐ]; 2 л. ед. ч. pt ост. hadst [haedst]) 1. имам, притежавам; държа; the purse has nothing in it няма нищо в портмонето; you ~ my apologies извинявам се; will you ~ the goodness/kindness to ще бъдете ли така добър/любезен да; to ~ responsibility for oтговорен съм за; to ~ and to hold юр. в собственост и владение (в документи за предавано на имущество); to ~ what it takes имам нужните качества/способности; he had me by the throat той ме държеше за гърлото; 2. имам, раждам; 3. получавам; придобивам; let me ~, your keys дай ми ключовете си; let me ~ an early reply отговори ми бързо; if yon don't take care you will ~ the police upon you ако не внимаваш, ще имаш разправии с полицията; there was no work to be had нямаше никаква работа: не се намираше никаква работа; it is to be had at the chemist's това се намира по аптеките; to ~ o.'s wish fulfilled желанието ми се изпълнява; I had it from my neighbours съседите ми ro казаха, научих се от съседите; 4. ям, изяждам; пия, изпивам; вземам; to ~ breakfast/dinner/supper закусвам/обядвам/вечерям; will you ~ s.th. to eat/drink? ще хапнете ли/пийнете ли нещо? where do you ~ your meals? къде се храните? 5. с допьлнение от глаголно сьщ. - превежда се сьс сьответния гл.: to ~ a try опитвам се; to ~ a wash измивам се; to ~ a swim (по)плувам; to ~ a lie down полягам си; 6. преживявам, изпитвам; претърпявам; прекарвам (време); to ~ an accident претърпявам злополука/катастрофа, катастрофирам; to ~ a good time прекарвам добре; he had his watch stolen откраднаха му часовника; he never had it so good никога не е бил/не му е било така добре; to let s.o. ~ it sl. 1) давам някому да се разбере; 2) удрям някого; he's had it sl. 1) свършено е с него; пропуснал е случай; 2) не е вече туй, което беше; 3) убит е; 7. sl. излъгвам, измамвам, изигравам; you've been had излъгали са те; I am not to be had мен не могат ме излъга, не съм вчерашен; 8. побеждавам, бия, взимам връх над; you ~ (got) me there! тук ме хвана натясно! he had him in the first round победи го в първия рунд; 9. казвам, твърдя, поддържам (с допьлнение it, което не се превежда), as Plato had it както казва Платон; he will ~ it that той настоява/твърди, че; 10. позволявам, допускам; I won't ~ that няма да допусна подобно нещо, не разрешавам; I'm not having any разг., upон. не, благодаря; без мен; не се хващам на тази въдища; 11. карам, накарвам; нареждам; what would you ~ me do? какво искаш да направя? I had her make a copy накарах я/наредих и да направи препис; I had him dismissed наредих да бъде уволнен; he had me guessing чудех се какво иска да каже той (той ме накара да се чудя); 12. поканвам (да гостува); we had them to stay with us поканихме ги да ни гостуват; гостуваха ни; to ~ s.o. to dinner каня някого на вечеря; 13. знам; разбирам, схващам; die has it by heart тя ro знае наизуст; he has only a little French той знае съвсем малко френски; you ~ me? разбираш ли ме? I ~ it сетих се, знам; 14. давам да ми се направи нещо (рокля и пр.) (с рр); to ~ o.'s hair done правя си фризура (на фризьор); to ~ o.'s hair cut подстригвам се (на бръснар), 15. обладавам (жена); 16. трябва, налага се, нужно е (и ~ got to с inf); I ~ (got) to go to the dentist трябва да отида на зъболекар; you don't ~ to come не е нужно да идваш; 17. като аих при перфектните форми; I ~ gone ходил съм; I had gone бях отишъл/ходил; I shall ~ gone ще съм отишъл/ходил; 18. за избягване на повторение - не се превежда: you ~ forgotten your umbrella! - so I ~! забравил си си чадъра! - да, наистина! 19. I had better/rather вж. better«, rather 1; to ~ to do with 1) занимавам се с; 2) имам работа/нещо общо с; the story has to do with real people разказът се занимава с/е за истински хора; the size of the brain has nothing to do with intelligence големината на мозъка няма нищо общо с интелигентността; let's ~ it over and done with да свършим с/ликвидираме този въпрос; have around поканвам (и с over, round); have at налагам, нахвърлям се върху; have away: to ~ it away sl. имам тайна полова връзка (with с); have back 1) получавам обратно; връща ми се; 2) приемам обратно/пак; have down 1) смъквам, свалям, повалям; 2) поканвам (във вилата си) в провинцията; 3) извиквам (някого), за да го смъмря; have in 1) повиквам, поканвам (лекар, гост); 2) имам (майстори и пр.) вкъщи; to ~ it in for s.o. имам зъб на някого; to ~ it in one имам нужните качества; I didn't know he had it in him не знаех, че е способен на такова нещо; to ~ s.o. in викам някого в полицията; have off have away; have on 1) нося, облечен съм с/в; 2) разг. имам ангажимент/нещо запланувано; зает/ангажиран съм с; ~ you anything on this evening? зает ли си тази вечер? 3) разг. занасям, майтапя; измамвам, изигравам; a to ~ s.th. on s.o. имам доказателства против някого; have out вадя; вадят ми (зъб и пр.); to ~ it out with s.o. обясиявам се с някого; let him ~ his sleep out нека си отспи; have up 1) повиквам в съда; давам под съд; 2) повиквам (от провинцията); повиквам да се яви (before). ['haev] n 1. заможен човек; the ~s and ~-nots разг. богатите и бедните; 2. sl. мошеничество, измама.

havelock

- ['haevlok] n тънък плат прикрепен към (военна) шапка за защита на врата срещу слънцето.

haven

- ['heivn] n 1. пристанище; 2. прен. убежище. ['heivn] v приютявам.

haven't

- ['haevnt] съкр. от have not.

haver

- ['heivъ] v шотл. дърдоря, бръщолевя, плямпам.

havers

- ['heivъz] n pl глупости.

haversack

- ['haevъsaek] n 1. воен. сухарна торба; 2. раница.

having

- ['haevi¤] I. а алчен; II. n 1. имане, притежаване; 2. pl собственост, имущество.

havoc

- ['haevъk] n 1. опустошение, разрушение; поразии 2. бъркотия, безредие, безпорядък. ['haevъk] v разрушавам, опустошавам.

haw

- [ho:] n бот. 1. глогин(к)а; 2. глог. [ho:] int хм (при колебание в говора). [ho:] v хъкам, запъвам се (при говор). [ho:] int вик към коне за обръщане/завиване наляво. [ho:] v обръщам (се)/завивам наляво. [ho:] n 1. трети клепач (у птици); 2. обик. рl възпаление на вътрешната очна ципа (у коне, кучета).

haw-haw

- ['ho:ho:] ha-ha.

hawaiian

- [hъ'waiiъn] I. а хавайски; II. n 1. хаваец, хавайка; 2. хавайски език.

hawfinch

- ['ho:fmtsh] n зоол. черешарка (Coccothraustes coccothraustes).

hawk

- [ho:k] n l. зоол. ястреб (Accipiter); 2. прен. хищник; акула; човек с много остро зрение; to know a ~ from a handsaw прен. не съм толкова прост. [ho:k] v 1. ходя на лов със соколи; 2. връхлитам, налитам, спускам се (on, at). [ho:k] v изкашлям се. [ho:k] n изкашляне. [ho:k] v 1. върша амбулантна търговия, амбулантен търговец съм; 2. разнасям, разпространявам (новини и пр.) (about). [ho:k] n стр. мастар; маламажка.

hawk's-bill

- ['ho:ksbil] n зоол. вид морска костенурка (Eretmochelys imbricata).

hawk-eyed

- ['ho:kaid] а 1. с орлов поглед; 2. бдителен.

hawk-moth

- ['ho:kmoҐ] n зоол. вечерница (пеперуда) (от сем. Sphingidae).

hawk-nosed

- ['ho:rknouzd] а с орлов нос.

hawk-owl

- ['ho:lkaul] n зоол. Ястребова кукумявка (Sumia ulula).

hawker

- ['ho:kъ] n ловец със соколи. ['ho:kъ] n уличен продавач, амбулантен търговец.

hawking

- ['ho:lki¤] n лов със соколи.

hawkish

- ['ho:lkish] а като ястреб.

hawkweed

- ['ho:kwi:d] n бот. миши уши и други подобии растения от рода Hieraciuni..

hawse

- [ho:z] n мор. 1. нос на кораб с клюзи: 2. hawsehole.

hawse-hole

- ['ho:zhoul] n мор. клюз.

hawser

- ['ho:zъ] n мор. буксирно котвено въже.

hawser-laid

- ['ho:zъleid] а мор. съставен от три усукани въжета.

hawthorn

- ['ho:Ґo:n] n бот. глог(ина) (храст) (Crataegus).

hay

- [hei] n 1. сено; to make ~ кося и пластя трева; to put under ~ оставям за/като ливада; 2. ам. sl. легло; 3. ам. награда; 4. ам. малка сума пари; to make ~ while the sun shines желязото се кове, докато е горещо; between ~ and grass в юношеска възраст; ни риба, ни рак; to make ~ of обърквам; разхвърлям; прен. оплесквам; to roll in the ~ разг. правя любов. [hei] v 1. кося и суша (трева); 2. давам сено на (добитьк); 3. използувам като ливада. [hei] n старинен селски танц; хоро.

hay fever

- ['hei,fi:vъ] n мед. сенна треска/хрема.

hay-box

- ['heiboks] n готв. сандък (натъпкан със сено), използуван като термофорен казан.

hay-fork

- ['heifo:k] n вила за сено.

hay-knife

- ['heinaif] n широк нож за рязане на сено от купа.

haycock

- ['heikok] n купа/навиляк сено.

hayfield

- ['heifi:ld] n ливада.

haying season

- ['hei:¤,si:zn] n коситба; сенокос.

hayloft

- ['heiloft] n плевник, плевня, сеновал (над обор).

haymaker

- ['hei,meikъ] n 1. косач; 2. пластач; 3. тех. се нообръщачка; 4. сn. sl. зашеметяващ удар; нокаут (при бокс); 5. рl. селски танц.

haymaking

- ['hei,meiki¤] n сенокос; коситба; ~ season коситба.

haymow

- ['heimau] n купа сено.

hayrack

- ['heiraek] n 1. скара, върху която се поставя/трупа сено; 2. ритла; 3. каруца с ритли.

hayrick

- ['heirik] n купа сено.

hayseed

- ['heisi:d] n 1. трина, отронено семе и плява от сено; 2. разг. селянин, селяндур.

haystack

- ['heistaek] hayrick.

hayward

- ['heiwo:d] n ост. полски пазач, поляк, пъдар.

haywire

- ['hei,waiъ] n тел за привързване на бали сено. ['hei,waiъ] а ам. 1. скърпен, небрежно/лошо направен; 2. повреден; 3. sl. объркан, заплетен; полудял; to go ~ побърквам се. [] adv sl. накриво, не наред.

hazard

- ['haezъd] n 1. шанс; случай, случайност; at ~ ост. наслука; to make a ~ ост. правя догадки; 2. риск; опасност; at all ~s на всяка цена, каквото ще да става; to run the ~ of поемам риска/рискувам да; 3. хазартна игра, комар; 4. тенис диагонална/подавателна страна (на игрището); 5. голф неудобство на терена. ['haezъd] v 1. рискувам, поставям на карта; 2. Осмелявам се, решавам се (с ger); to ~ a guess осмелявам се да изкажа предположение.

hazardous

- ['haezъdъs] а рискован, опасен.

haze

- [heiz] n 1. лека мъгла, омара, мараня; 2. мътност (на течност); 3. прен. неяснота, замъгленост, неопределеност. [heiz] v замъглявам (се). [heiz] v 1. тормозя с шеги/подигравки; занасям. полигравам се с; 2. мор. тормозя/претоварвам с работа.

hazel

- [heizl] n 1. бот. леска (Corylus); 2. лешник; 3. лешников/светлокафяв цвят. [heizl] а 1. лесков, направен от леска; 2. лешников (за цвят).

hazel-grouse

- ['heizlgraus] вж. grouseЄ 2.

hazel-hen

- ['heizlhen] вж. grouseЄ 2.

hazelnut

- ['heizlnлt] n лешник.

haziness

- ['heizinis] n 1. мъглявост; 2. неясност.

hazy

- ['heizi] a 1. мъглив, замъглен; 2. неясен, смътен.

he

- [hi:] pron pers той; ~ who/that този, който; it is ~/ разг. him това e той; if I were ~/ разг. him ако бях на негово място. [hi:] n 1. мъж; мъжкар; самец; the ~s and the shes мъжете и жените; it's a ~ мъж/момче e (за новородено); 2. attr мъжки; ~-goat прьч, козел.

he'll

- [hi:l] ськр. от he will.

he's

- [hi:z] ськр. от he is, he has.

he-goat

- ['hi:gout] n пръч, козел.

he-he

- [hi:'hi:] int ха-ха! (подигравателно).

he-man

- ['hi:maen] n разг, мъжествен човек, истински мъж.

head

- [hed] n 1. глава; прен. човек, глава; from ~ to foot от глава(та) до пети(те); taller by a ~ c една глава по-висок; per ~ на човек/глава; to turn ~ over heels обръщам се презглава; he stands ~ and shoulders above her прен. той стой много по-високо от нея/далеч я превъзхожда; to show o.s ~ показвам се, появявам се; to talk s.o.'s ~ off проглушавам ушите на/уморявам някого с приказки; to lose o.'s ~ бивам обезглавен; прен. обърквам се, шашардисвам се, загубвам и ума, и дума; to keep/hold o.'s ~ above water 1) държа си главата над водата; 2) прен. свързвам двата края, нямам дългове; King's/Queen's ~ пощенска марка с лика на краля/кралицата; 2. (рl без изменение) глава добитък; twenty ~ of cattle двадесет глави добитък; large ~ of game много дивеч; 3. прен. ум, разсъдък; способности; талант; разг. акъл; he has a good ~ on his shoulders сече му акълът, умен човек e; to have no ~ for mathematics не ме бива по/мъчно усвоявам математиката; to have a ~ like a sieve забравям всичко, не мога да помня; to put s.th. into s.o.'s ~ внушавам/давам някому идея за нещо; to put s.th. out of s.o.'s ~ карам някого да забрави нещо; to put s.th. out of o.'s ~ преставам да мисля за нещо, избивам си нещо от главата; to get a swelled/aм. big. ~ навирвам нос, придавам си важност, важнича, големея се; to have a ~ (on one) 1) имам главоболие, боли ме главата (и от пиянство); 2) акъллия съм; of o.'s own ~ самостоятелно; на своя глава; to reckon in o.'s ~ смятам наум; he has got/taken it into his ~ to/that наумил си e да, внушил си e, че; his name has got out of my ~ забравил съм му името; to talk over/above another's ~ /the ~ s of others/o.'s audience говоря неразбираемо за слушателите си/на твърде труден за слушателите си език; to keep o.'s ~ запазвам самообладание; to go off o.'s ~ полудявам; to be off/out of o.'s ~ луд/полудял съм; 4. началник, шеф, ръководител; вожд, главатар; глава (на семейство); директор (и на училище); ~ of state държавен глава; 5. предна част; глава; нос (на кораб); главичка (на гвоздей и пр.); острие (на брадва и пр.); чело (на чук); воен. заряд (на граната, торпедо); метал. леяк, мъртва глава; 6. предно/първо място; at the ~ of начело на; to take the ~ of the table сядам на председателското място (на масата); 7. връх, горна част (на страница и пр.); горен край (на езеро); to stand s.th. on its ~ поставям нещо с главата надолу; 8. извор; 9. геогр. нос; 10. жило, връх (на цирей); 11. пяна, яка (на бира); 12. рубрика, отдел (във вестник); заглавие; точка; категория; новина, кратко съобшение (по радиото, телевизията); under separate ~s отделно. под отделни заглавия; 13. ези, лицева страна на монета; ~s or tails ези-тура; 14. тех. височина на/ напор; налягане; 15. стр. ригел; горна греда на рамка за врата/прозорец; арх. капител; 16. тех. глава (на магнетофон); 17. (опъната) кожа (на барабан); място за ключовете; главичка, "охлюв" (на цигулка); 18. бот. съцветие, главичка; глава; ~ of cabbage зелка; ~ of lettuce салата: 19. sl. наркоман: 20. грам. главна/основна дума (в конструкция); 21. sl. клозет; on his ~ be it той да носи оповорността; ~ over ears прен. затънал до уши; over o.'s ~ 1) над/надвиснал над главата ми (особ. за опасност); 2) твърде груден; неразбираем; 3) без мое знание/съгласие; he was promoted over my ~ новишиха гo, без да се допитат до мен; повишиха него вместо мене; to come/gather to a ~ назрявам (за цирей); to come to a ~ прен. достигам връхна точка/критичен/решителен момент; to bring to a ~ предизвиквам криза, довеждам до критично положение; to make ~ against сьпротивлявам се/боря се/напредвам срещу; I can't make ~ or tail of s.th. не мога да проумея/разбера нещо; to give a horse/person his ~ отпускам юздите на кон/ прен. някому; to let s.o. have/give s.o. his ~ давам свобода (на действие) на някого; we put our ~s together прен. съвещавахме се. [hed] a 1. челен, преден; първи, главен; старши (на служител); H. Post Office Централна пощенска станция; 2. насрещен (за вятър и пр.); 3. муз. От горен регистър (за глас). [hed] v 1. възглавявам, начело съм на, водя; 2. озаглавявам, слагам заглавие на; 3. слагам глава/главичка на; слагам острие на (стрела); 4. отсичам главата на (животно); отрязвам/прекършвам връхчетата (на растение); 5. изправям се срещу (вьлни и пр.); 6. тръгвам за, вървя към (for); насочвам (се), упътвам (се); направлявам, държа курс/посока към (for); to ~ for trouble тьрся си белята; 7. завивам се (за зелка); 8. изкласявам (за жито и пр.), 9. сп. удрям (топка) с глава; 10. водя начаглото си, извирам от (за река); 11. изпреварвам, задминавам; 12. ам. препречвам пътя на (стадо и пр.); head back връщам, пращам в обратна посока; препречвам пътя на (с цел да отклоня, върна); head off 1) отклонявам; изпреварвам, за да отклоня; 2) отблъсквам; 3) препятствувам на, препречвам пътя на; прен. предотвратявам; попречвам на; to ~ off an equalizer удрям с глава, за да изравня резултата.

head office

- ['hed,ofis] n дирекция, централно/главно управление.

head sea

- ['hedsi:] n мор. насрещно вълнение.

head-hunter

- ['bed,hлntъ] n 1. дивак, който събира глави на неприятели като трофеи; 2. ам. човек, който набира персонал (особ. висш, рьководен).

head-hunting

- ['hed,hлnti¤] n събиране на глави на неприятели като трофеи (у диви племена).

head-money

- ['hed, тлni] n 1. данък на глава; 2. награда за заловен неприятел/разбойник.

head-on

- [,hed'on] а с главата напред; фронтален; ~ collision/confrontation фронтално сблъскване/конфронтация. ['hed'on] adv фронтално.

head-register

- ['hed,red©istъ] n муз. горен регистър; фалцет.

head-rest

- ['hedrest] n облегалка за главата (на зьболекарски, брьснарски стол, на седалка в автомобил).

head-sail

- ['hedseil] n мор. предно платно (поставено пред (рокмачтата).

head-voice

- ['hedvois] head-register.

headache

- ['hedeik] n 1. мед. главобол(ие); sick ~ мигрена; 2. прен. разг. неприятност, главоболие.

headachy

- ['hedeiki] а 1. страдащ от главоболие; to feel ~ тежи ми/боли ме главата; 2. причиняващ главоболие.

headband

- ['hedbaend] n 1. панделка за глава (за прибиране на косата); 2. печ. декоративна лента в началото на глава на книга; 3. печ. капител, за подсилване горния и долния край на гърба на подвързия.

headboard

- ['hedbo:d] n лицева дъска (на креват и пр.).

headcheese

- ['hedtshi:z] n пача.

headdress

- ['heddres] n шапка; накит/украшение за глава.

headed

- ['hedid] a 1. с (...) глава; double-~ monster двуглаво чудовище; 2. озаглавен, със заглавие.

header

- ['heds] n 1. сп. разг. скок във вода (с главата надолу); to take a ~ хвърлям се/падам с главата надолу; 2. тех. хедер; жътварка на комбайн; 3. тех. колектор на (водотръбен) котел; 4. стр. щурц, трегер; 5. стр. зъбци/издадени тухли навън от стена за свръзка при престрояване; тухла на ребро, "половина" тухла; връзка; 6. мин. главна галерия, направляваща щолня; 7. тех. главичарка; машина/преса за набиване; 8. футб. удар с глава.

headfast

- ['hedfa:st] n мор. швартово въже (за привьрзване на кей).

headfirst

- ['hedfъ:st] adv с главата напред.

headforemost

- ['hed,fo:moust] adv с главата напред.

headgear

- ['hedgiъ] n 1. headdress; 2. оглавник (за кон); 3. мин. надшахтна кула.

headiness

- ['hedinis] n 1. стремителност, буйност; упоритост, своенравност; 2. опияняващо въздействие (на вино); 3. шеметност.

heading

- ['hedi¤] n 1. заглавие, заглавка; надпис; подразделение на реч/монография и пр.; ам. адрес/дата в горния край на писмо; 2. ам. посока (на движение), направление, курс (на кораб, самолет); 3. header 6; 4. header 5.

headlamp

- ['hedlaemp] n авт. преден фар.

headland

- ['hedlъnd] n 1. геогр. нос; 2. синур, межда.

headlight

- ['hedlait] n 1. фар (на автомобил); преден прожектор (на локомотив); 2. лъч на фар; 3. ам. челна лампа на миньор/лекар.

headline

- ['hedlain] n 1. заглавие; печ. титул; 2. pl. кратки новини (по радиото, телевизията); to hit/make the ~s прочувам се, имам голям успех, всички вестници пишат за мен. ['hedlain] v 1. давам като/споменавам в заглавие, давам заглавие на; 2. ам. рекламирам; 3. звезда/главен изпълнител съм (в ревю, вариете, шоу).

headliner

- ['hedlainъ] n sl. популярен актьор/актриса/изпълнител; "звезда".

headlock

- ['hedlok] n борба ключ (хватка на главата).

headlong

- ['hedlo¤] а 1. стремителен, неудържим, буен; 2. прибързан, безразсъден, необмислен; 3. ряд. стръмен. ['hedlo¤] adv 1. headfirst; 2. стремително, неудържимо; 3. необмислено, безразсъдно. прибързано.

headman

- ['hedmaen] n (pl -men) 1. (pl [-mъn]) главатар, вожд (на племе); 2. (pl [-men]) отговорник, старши (на група работници и пр.).

headmaster

- [,hed'ma:stъ] n уч. главен учител, директор.

headmistress

- [,hed'mistris] ж.р. от headmaster.

headmost

- ['hedmoust] а най-преден, челен.

headnote

- ['hednout] n 1. анотация (на документ); 2. муз. тон на горния регистър.

headphones

- ['hedfounz] pl headset.

headpiece

- ['hedpi:s] n 1. шлем; 2. шапка; 3. ум; разум; глава; 4. разумен човек; 5. печ. винетка/заставка в началото на книга/глава.

headquarter

- [,hed'kwo:tъ] v ам. 1. установявам главната си квартира; 2. поставям в главната квартира.

headquarters

- [,hed'kwъ:tъz] n pl с гл. в slng и рl 1. воен. щаб; General H.s главно командуване/квартира; 2. прен. управление, дирекция, център.

headroom

- ['hedrum] n 1. вътрешна височина на помещение; 2. габаритна височина; 3. мин. височина на изработка (от пода до тавана).

heads up

- [hedz'лp] int ам. внимание! дайте път!

headset

- ['hedset] n рад. гарнитура за глава, наушници, телефон за даете уши.

headship

- ['hedship] n шефство: водачество.

headshrinker

- ['hed,shrinkъ] n 1. head-hunter 1; 2. разг. психиатър.

headsman

- ['hedzmъn] n (pl -men [-mъn] ) 1. палач; 2. мор. капитан на китоловен кораб.

headspring

- ['hedspri¤] n 1. извор; 2. прен. източник, извор.

headstall

- ['hedsto:l] n оглавник.

headstart

- ['hedsta:t] n 1. сn. преднина, аванс; 2. Изгодни предварителни условия/начално положение.

headstock

- ['hedstok] n 1. тех. предно/вретенно седло (на струг); 2. мин. надшахтна куда.

headstone

- ['hedstoun] n 1. основен/крайъгълен камък; 2. надгробен камък.

headstrong

- ['hedstro¤] а своеволен; вироглав, упорит.

headwater

- ['hed,wo:tъ] n 1. обик. pl приток в горната част на речен басейн; 2. хидр. горен бйеф.

headway

- ['hedwei] n 1. напредване, движение/ход напред; прен. напредък, прогрес, успех; to make ~ напредвам; to gather/fetch ~ 1) вземам аванс; 2) достигам необходимата/най-голямата скорост; 2. тех. свободна височина (до свод, трегер на врата и пр.); 3. промеждутък от време (между два влака, автобуса и пр.).

headwind

- ['hedwind] n насрещеи вятър.

headword

- ['hedwъ:d] n 1. заглавие; 2. заглавна дума (в речник).

headwork

- ['hedwъ:k] n умствена работа.

heady

- ['hedi] a 1. стремителен, буен, неудържим; 2. упоителен, който опива, силен (за вино); 3. опиянителен; 4. шеметен (за височина).

heal

- [hi:l] v 1. церя, (из)лекувам, изцерявам; to ~ s.o. of a wound излекувам раната на някого; 2. оздравявам, зараствам; затварям се (с up, over) (за рана); 3. прен. оправям, помирявам; to ~ the breach between friends помирявам (скарани) приятели.

heal-all

- ['hi:l,o:l] n 1. универсално лекарство/средство, панацея (и прен.); 2. название на някои лековити билки.

healer

- ['hi:lъ] n целител, лечител.

healing

- ['hi:li¤] n лечение, (из)лекуване. ['hi:li¤] a лечебен, лековит, лечителен, целебен.

health

- [helҐ] n 1. здраве; to have/enjoy good ~ радвам се на добро здраве; to be in good ~ здрав съм; to be in poor/bad ~ не съм здрав; 2. здравеопазване; хигиена; ~ centre 1) здравенцентър; 2) детска консултация; ~ insurance здравна застраховка; ~ certificate медицинско свидетелство; World H. Organization Световна здравна организация (към ООН); 3. наздравица; тост; (to) your ~! наздраве! за ваше здраве! 4. attr здравен.

health physics

- ['helҐ,fiziks] n научна дисциплина, изучаваща въздействието на радиацията върху човека.

health resort

- ['helҐri,zo:t] п курорт.

health-officer

- ['helҐ,Ґfisъ] n (лекар) хигиенист.

healthful

- ['helҐful] а 1. здравословен; хигиеничен; 2. здрав.

healthy

- ['helҐi] a 1. здрав (и прен.); it is a ~ sign that окуражително e, че, добър признак e, че; 2. здравословен.

heap

- [hi:p] n 1. куп, купчина, камара; in a ~ накуп; to fall in a ~ строполявам се, падам (за човек); 2. разг. маса, много (и рl), сума; ~s of people/money/time сума народ/пари/време; ~s better много подобре; ~s more още много; 3. мин. насипище; 4. разг. таратайка; knocked/struck all of a ~ разг. зашеметен; сразен; поразен от учудване; изумен; съвсем объркан. [hi:p] v 1. трупам, натрупвам; правя на куп/купчина; 2. отрупвам, препълвам (with); ~ed spoonful препълнена лъжица; 3. обсипвам, отрупвам (on, upon с); to ~ honours/insults on s.o. отрупвам/обсипвам някого с почести/оскърбления.

hear

- [hiъ] v (heard [hъ:d]) 1. чувам; I have heard tell of such things чувал съм (хората да говорят) за такива неща; 2. слушам; изслушвам (и с out); to ~ the witnesses юр. изслушвам свидетелите; ~ me out изслушай ме докрай; to ~ a child his lessons проверявам дали едно дете си знае уроците; 3. юр. разглеждам (дело - за сьдия); 4. (до)чувам, научавам (се), получавам известие/сведения (of, about); you will ~ more of this, you'll ~ about this later ще видиш ти после (като заплаха); 5. получавам писмо/известие (from); let me ~ from you пиши ми, обади ми се ( с писмо); he won't/wouldn't ~ of it не ще/щеше (и) да чуе за това; ~! ~! правилно! вярно! браво! ирoH. ами! как не! hearer [hiъrъ] n слушател.

hearing

- ['hiari¤] n 1. слух; to be hard of ~ тежко/слабо чувам, недочувам; 2. обсег на слуха; in my ~ в мое присъствие; within ~ близо, достатъчно близо, че да може да се чува; out of ~ далеч, вън от обсега на слуха; 3. изслушване; прослушване; to give s.o. a ~ давам някому възможност да се изкаже, изслушвам някого; to get a fair ~ бивам изслушан безпристрастно; to condemn s.o. without a ~ осъждам някого, без да му дам възможност да се защити; trial ~ прослушване; 4. юр. разглеждане (на дело); разпитване (на свидетели).

hearing-aid

- ['hiari¤,eid] n слухов апарат.

hearken

- ['harkъn] v книж. слушам, вслушвам се (to).

hearsay

- ['hiъsei] n 1. слух, мълва, нещо чуто, хорски приказки; 2. attr основан на слухове; ~ evidence юр. свидетелски показания, основани на нещо чуто от другиго.

hearse

- [hъ:s] n катафалка, погребална кола.

heart

- [ha:t] n 1. сърце; 2. сърдечно заболяване; to have a ~ сърдечноболен съм; 3. прен. сърце, душа; at ~ 1) дълбоко в себе си; 2) по душа; in o.'s -~ of ~s дълбоко в душата си/себе си; with all o.'s ~ от все сърце; big ~ великодушие, благородство; with a heavy ~ със свито сърце, против волята си; with a light ~ с леко сърце, без да му мисля много; with an open ~ чистосърдечно; ~ of gold златно сърце; ~ of steel/stone/flint кораво сърце; to be the ~ and soul of душата съм на (компания и пр.); ~ and soul всецяло; всеотдайно; to have at ~, to take/lay s.th. to ~ имам/вземам присърце; to have no ~ to нямам желание/не ми се ще да; not to have the ~ to сърце не ми дава да; to have o.'s ~ in o.'s mouth прен. глътнал съм си езика от страх; to have o.'s ~ in o.'s boots съвсем съм отчаян; to have o.'s ~ in the right place имам добро сърце, добър човек съм; to have o.'s ~ in o.'s work обичам си работата, paботя с желание/удоволствие; to have o.'s ~ set on s.th., to set o.'s ~ on (doing) s.th. страстно желая (да направя) нещо; to lay o.'s ~ bare, to open o.'s ~ откривам/разкривам сърцето си; searchings of the ~ душевни вълнения/тревоги; it does my ~ good драго/приятно ми e, радвам се; a man after my own ~ човек, който ми харесва/допада; to take to ~ вземам присърце; it goes against my ~ to do so не ми e по сърце да постъпя така; I cannot find it in my ~ to не ми дава сърце да; to do s.th. with (only) half a ~ върша нещо неохотно; to eat o.'s ~ out чезна от мъка, страдам; to wear o.'s ~ upon o.'s sleeve не мога да скривам чувствата си; have a ~! разг. имай милост; 4. прен. същина, същност; the ~ of the matter същността на въпроса, същественото; change of ~ промяна на отношението, променено отношение; 5. сърцевина, ядка, среда; ~ of oak 1) сърцевина на дъб; 2) сърцат чорек (обик. за моряк); in the ~ of winter посред зима; 6. мъжество, смелост, храброст; to lose ~ падам духом, унивам, отчайвам се, обезкуражавам се; to take ~ (ост. of grace) окуражавам се; 7. прен. любов, сърце; to give/lose o.'s ~ to s.o. влюбвам се в някого; union of ~s женитба по любов; dear/dearest ~ мили, мила, любим(а); 8. плодородие (на почва); in good ~ плодороден, богат; out of ~ неплодороден, изтощен; 9. рl карти купа, купи; two of ~s двойка купа; with ~ and hand с всички сили/ентусиазъм, енергично; to learn/get by ~ уча наизуст. [ha:t] v 1. head 7 (обик. с up); 2. стр. запълвам, изпълвам (пространство между две стени) (in).

heart attack

- ['ha:tъ,taek] heart failure.

heart failure

- ['ha:t,feiljъ] n сърдечна недостатъчност.

heart transplant

- ['ha:t,tra:nspla:nt] n мед. сърдечен трансплант/присадка; ~ transplant operation операция за присаждане на сърце; ~ transplant patient пациент с трансплантирано/присадено сърце.

heart's blood

- ['ha:tsbлҐd] heart-blood.

heart-block

- ['ha:tblok] n мед. сърдечен блок.

heart-blood

- ['ha:tblлd] n прен. живот; най-милото/ценното/съкровеното.

heart-breaking

- ['ha:t,breiki¤] а сърцераздирателен.

heart-broken

- ['ha:t,broukъn] а съкрушен, разсипан; с разбито сърце.

heart-case

- ['ha:tkeis] n разг. сърдечноболен човек.

heart-disease

- ['ha:tdi,zi:z] n сърдечно заболяване.

heart-free

- ['ha:tfri:] а невлюбен, свободен.

heart-rending

- ['ha:t.rendi¤] а сърцераздирателен.

heart-searching

- ['ha:t,sъ:tshi¤] 1. а изпитателен; проницателен; II. n pl скрупули, колебания.

heart-sick

- ['ha:tsik] а угнетен, паднал духом; с разбито сърце.

heart-sore

- ['ha:tsъ:] а угнетен, паднал духом; с разбито сърце.

heart-stricken

- ['ha:t,strikn] а покрусен; ужасен.

heart-strings

- ['ha:tstri¤z] n pl прен. най-ськровени чувства, най-нежни струни.

heart-throb

- [hа:tҐrob] n 1. сърцебиене; 2. sl. сърдечен трепет; 3. sl. любим, гадже.

heart-to-heart

- [,ha:ttъ'ha:t] а искрен, откровен; задушевен.

heart-whole

- ['ha:thoul] а 1. със свободно сърце, невлюбен; 2. несмутен; безстрашен; 3. искрен.

heartache

- ['ha:teik] n (сърдечна) мъка, душевна болка.

heartbeat

- ['ha:tbi:t] n 1. сърдечна пулсация; 2. прен. вълнение.

heartbreak

- ['ha:tbreik] n силна мъка/скръб.

heartburn

- ['ha:tbъ:n] n киселини в стомаха.

heartburning

- ['ha:tbъini¤] n завист, ревност; скрита злоба/недоволство.

hearten

- ['ha:tn] v насърчавам, окуражавам (се); ободрявам (се); to ~ up окуражавам; ободрявам се; повдигам духа на.

heartening

- ['ha:tni¤] а насърчителен, окуражителен.

heartfelt

- ['ha:tfelt] а прочувствен, искрен.

hearth

- [ha:Ґ] n 1. (домашно) огнище; прен. дом; ~ and home домашният уют; without ~ and home бездомен; без дом/подслон; 2. камина; 3. каменна плоча под огнището/печката; 4. тех. огнище (на neщ, парен котел); под, дъно (на пещ); 5. тех. мангал; 6. тех. работно пространство (в отражателна, стъкларска пещ).

hearthstone

- ['ha:Ґstoun] n 1. каменна плоча на огнище; 2. вид мек камък за изтъркване на камини и пр., за да станат бели; 3. hearth 4. heartily ['ha:tili] adv l. сърдечно, искрено, от (все) сърце; 2. охотно, на драго сърце, с удоволствие; to set to work ~ здраво залягам/се залавям за работа; to eat ~ ям с апетит; 3. много; to be ~ sick of s.th. до гуша ми идваот нещо, много ми е додеяло от нещо.

heartland

- ['ha:tlaend] n важна/централна облает.

heartsease

- ['ha:tsi:z] n 1. бот. дива/горска/полска теменуга (Viola tricolor); 2. бот. градинска теменуга (Viola tricolor var. maxima) (u heart's ease); 3. душевен покой.

heartwarming

- ['ha:t,wo:mi¤] а 1. затрогващ; 2. който радва сърцето.

heartwood

- ['ha:twud] n сърцевина на дърво.

hearty

- ['ha:ti] а 1. сърдечен, искрен; 2. шумен и весел; възторжен; ~ laugh смях от сърце; 3. здрав, крепък, енергичен; he is still ~ още го бива; 4. обилен, изобилен (за обед и пр.); голям (за апетит); ~ eater човек, който обича да си халва; 5. плодороден (за почва); 6. разг. който предпочита спорта пред интелектуалните занимания; 7. разг. еснафски. ['ha:ti] n 1. смелчага, храбрец; 2. моряк; 3. sl. спортист; 4. sl. другар.

heat

- [hi:t] n 1. горещина, топлина; in the ~ of summer в разгара на лятото; ~ treatment/cure мед. термотерапия; ~ apoplexy/stroke мед. топлинен удар; 2. прен. жар, разпаленост, разгорещеност; раздразнение, гняв; to get into a ~ разгорещявам се; with some ~ доста раздразнено; in the ~ of the moment във възбуждението си, както бях възбуден; in the ~ of the battle/debate в разгара на битката/спора; 3. тех. температура (и на тялото); нагряване; нажежаване; 4. разгонване (нa женско животно); in/on/at ~ разгонена; 5. мед. зачервяване, червенина (на кожата); б. лютивина, пикантност; 7. сп. рунд, част от състезание; 8. sl. натиск; насилие; пристрастно водено .следствие/разпит; усилено преследване, гонитба (на престьпник) от полицията; to turn on the ~ упражнявам грубо насилие/натиск; to turn on the ~ for търся усилено (престъпник). [hi:t] 1. нагрявам (се), стоплям (се) (и с up); нагорещявам (се), нажежавам (се); 2. прен. възбуждам (фантазия и пр.); разгарям (страсти), раздразням; 3. спарвам се, ферментирам; 4. загрявам (за мотор) (up).

heat barrier

- ['hi:t,baeriъ] n ав. топлинна бариера.

heat wave

- ['hi:tweiv] n 1. фаз. топлинна вълна; 2. гореща вълна.

heat-engine

- ['hi:t,end©in] n тех. топлинен/термичен двигател.

heat-flash

- ['hi:tflaesh] n физ. топлинна вълна (при атомна експлозия).

heat-proof

- ['hi:tpru:f] а топлоустойчив.

heat-rash

- ['hi:traef] prickly heat.

heat-spot

- ['hi:tspot] n 1. пришка, причинена от спарване; 2. луничка.

heated

- ['hi:tid] a 1. стоплен, сгорещен; to get ~ with wine сгорещявам се от виното; 2. прен. разгорещен, възбуден, разпален (за въображение, спор); оживен (за спор); ~ words остри думи.

heatedly

- ['hi:tidli] adv възбудено, гневно.

heater

- ['hi:tъ] n 1. нагревател; грейка; отоплителен уред; радиатор; печка; рад. нагревател (на катода); 2. огняр; 3. sl. револвер.

heath

- [hi:Ґ] n 1. пустош; равна местност, обрасла с ниски храсти; 2. бот. пирен, гарига (Erica); 3. зоол. пеперуда от сем. Satyridae.

heath-bell

- ['hi:Ґbel] n бот. 1. цветче на пирена; 2. harebell.

heath-cock

- ['hi:Ґkok] n зоол. тетрев (Lyrurus tetrix).

heath-fowl

- ['hi:Ґfaul] n зоол. тетерка.

heath-hen

- ['hi:Ґhen] n зоол. тетерка.

heathen

- ['hi:n] I. a 1. езически; 2. нерелигиозен; 3. разг. непросветен; некултурен; див; II. п 1. езичник; 2. разг. безнравствен човек; 3. разг. дивак; варварин, невежа.

heathendom

- ['hi:ndъm] n езичество; езически свят.

heathenish

- ['hi:ъnish] а 1. езически; 2. разг. варварски, див, груб.

heathenize

- ['hi:ъnaiz] v правя/ставам езичник.

heather

- ['heъ]п бот. heath 2; ~ mixture текст. плат меланж; to set the ~ on fire 1) създавам паника; 2) правя сензация; to take to the ~ ист. хващам гората; ставам разбойник.

heating

- ['hi:ti¤] n 1. нагряване, сгорещяване; 2. отопление; 3. спарване, запарване; ферментиране. ['hi:ti¤] а 1. нагревателен; 2. топлинен, отоплителен; ~ plant топлоцентрала, отоплителна централа; ~ value калоричност, топлинен ефект.

heave

- [hi:v] v (heaved и hove [houv], особ. мор.) 1. издигам (се), повдигам (се); вдигам (се); 2. премествам, отмествам; дърпам, тегля, влача (at, on); хвърлям, мятам, прехвърлям (тежест); геол. размествам се хоризонтално, възсядам се (за пластове); to ~ the lead/log мор. хвърлям лота/лага; 3. надигам (се) и (се) отпускам/спускам (за вьлни, гьрди); издувам се; правя вълнообразни движения; вълнувам се; to ~ with laughter треса се от смях; 4. изпускам (вьздишка и пр.); to ~ a groan изстенвам, простенвам; to ~ a sigh въздишам тежко; 5. мор. движа се; обръщам (се), завивам; to ~ to спирам; заставам на дрейф; to ~ in/into sight появявам се, показвам се (на хоризонта); 6. свивам се конвулсивно (за гърло, стомах); повръща ми се, гади ми се, повдига ми се; 7. to ~ up разг. повръщам; to ~ o.'s heart up повръщам си червата. [hi:v] n 1. повдигане, издигане; надигане и спадане; хвърляне; дърпане, теглене; 2. повдигане, гадене; 3. геол. хоризонтално разместване, възсядане (на пластове), 4. pl the ~s вет. вид белодробен емфизем (у конете).

heaven

- ['hevn] n 1. поет. обик. pl небе, небосвод, небеса the eye of ~ слънцето; the ~s opened изля се проливен дъжд; 2. прен., рел. небе, рай; to go to ~ умирам, отивам на оня свят; in the seventh ~ на седмото небе, безкрайно щастлив; ~ on earth земен рай; 3. H. господ, бог; by H. ! ей богу! good H.s! боже господи/мой! я гледай! H. forbid! да пази господ, пази боже! thank H. слава богу; in the name of ~, in H.'s name! за бога! 4. прен. блаженство, безкрайно щастие.

heaven-sent

- ['hevnsent] а щастлив и навременен, много подходящ/на място.

heavenly

- ['hevnii] а 1. небесен; 2. прен. небесен, божествен, ангелски; чист; блажен; ~-minded откъснат от земното (за човек); благочестив, набожен; свят; 3. разг. чудесен, великолепен, божествен.

heavenward

- ['hevnwъd] adv към небето, нагоре.

heavenwards

- ['hevnwъdz] adv към небето, нагоре.

heaver

- ['hi:vъ] n 1. носач, товарач (на въглища и пр.); 2. мор. дървен скрипец за навиване на корабно въже.

heavier-than-air

- [,heviъъn'Ёъ] a aв. с по-голямо относително тегло от въздуха.

heavily

- ['hevili] adv 1. тежко; тягостно; to sleep ~ спя тежко; 2. силно, тежко; ~ underlined дебело подчертано; to lose ~ губя големи суми; 3. мъчително, с усилие (за дишане, движение).

heavy

- ['hevi] а 1. тежък; 2. прен. тежък; силен (за дьжд и пр.); гъст (за мьгла); 3. тежък (за артилерия, индустрия и пр.); 4. силен (за питие, простуда и пр.); 5. натежал; преситен (with от, с); ~ with fruit натежал от плод; eyelids ~ with sleep натежали за сън клепачи; air ~ with moisture/scent въздух, преситен с влага/ухание; 6. дълбок (за сьн, тишина, глас); to be a ~ sleeper спя дълбоко/тежко (винаги); 7. тежък, мъчителен, труден; изморителен; ~ breathing затруднено/тежко дишане; to have a ~ head тежи ми главата; ~ food тежка/мъчносмилаема храна; 8. тежък, сериозен (за провинение); 9. богат, (из)обилен (за реколта); ~ meal солидно/тежко/обилно ядене (обед и пр.); ~ beard гъста брада; ~ drinker голям пияч, алкохолик; 10. голям; усилен; ~ sales голям пласмент; 11. тежък, тромав, непохватен; несръчен; ~ tread тежка/тромава походка; to have a ~ hand 1) несръчен съм; 2) строг/тирании съм; 12. тежък, труден; скучен (за стил и пр.); сериозен (за списание и пр.); 13. театр. сериозен, трагичен; помпозен; to play the part of the ~ father играя ролята на сериозен/строг баща; 14. груб, недодялан; ~ features груби черти; 15. бурен (за море); облачен, мрачен; 16. тежкообработваем, сбит, глинест (за почва); разкалян (за път); клисав (за хляб); лепкав (за тесто); 17. висок (за цени, налягане); 18. тъжен (и за новина), потиснат, мрачен; 19. сънен, унесен; упоен; ~ with sleep/wine сънен, упоен/замаян от виното; 20. бременна; ~ with young спрасна, стелна, скотна и пр. (за животно); 21. хим. слабо летлив, тежък; 22. печ. получерен (за шрифт). ['hevi] heavily. ['hevi] n 1. театр. сериозна/трагична роля; роля на злодей; 2. театр, актьор, изпълняващ роля на отрицателен герой; 3. воен. тежкокалибрено оръдие; the heavies 1) тежката артилерия/кавалерия; тежките бомбардировачи; 2) тежки превозни средства; 3) прен. сериозните вестници/печат.

heavy metal

- [,hevi'metl] n 1. тежък метал; 2. воен. тежка артилерия; 3. прен. опасен/сериозен противник.

heavy spar

- ['hevispa:] n минер. барит, тежък шпат.

heavy traffic

- [,hevi'traefik] n 1. камиони и други големи превозни средства; 2. голямо улично движение.

heavy-browed

- ['hevibraud] а с надвиснали/гъсти/сключени вежди.

heavy-duty

- [,hevi'dju:ti] a attr тех. високопроизводителен, свръхмощен, предназначен за тежък peжим с голяма мощност/рандеман.

heavy-handed

- [,hevi'haendid] а 1. несръчен, непохватен; 2. деспотичен, тираничен.

heavy-hearted

- [,hevi'ha:tid] а печален, тъжен, унил; обезсърчен.

heavy-weight

- ['heviweit] n 1. сn. боксьор/борец/жокей/щангист от тежка категория; 2. прен., разг. влиятелен/способен човек, "тежка артилерия".

heavyset

- [,hevi'set] а набит (за телосложение).

hebdomad

- ['hebdъmaed] n 1. седмица; 2. група от седем предмета/лица.

hebdomadal

- [heb'domъdl] а седмичен, ежеседмичен; седемдневен.

hebetude

- ['hebitju:d] n книж. тъпоумие; летаргия.

hebraic

- [hi:'breiik] а староеврейски, древноеврейски.

hebraism

- ['hi:breiizm] n 1. ез. староеврейски идиоматичен израз; 2. староеврейски манталитет; еврейската религия.

hebraist

- ['hi:breiist] n специалист по староеврейски език/литература/история.

hebrew

- ['hi:bru:] n 1. юдей, древен жител на Юдея; 2. израилтянин, евреин; 3. староеврейски език; иврит (съвременен). ['hi:bru:] а староеврейски; юдейски.

hec-haw

- ['hi:ho:] n l. магарешки рев; 2. прен. силен груб смях. ['hi:ho:] v 1. рева (за могаре); 2. смея се гръмко.

hecatomb

- ['hekъtu:m] n 1. др. ист. .хекатомба, жертвоприношение на сто бика; 2. прен. голямо клане, касапница.

heck

- [hek] n разг.: what the ~! много ме e грижа!

heckle

- ['hekl] вж. hackle« 2. ['hekl] v 1. пол. апострофирам, прекъсвам (оратор); задавам неудобни въпроси; разг. зачесвам (някого); 2. текст. чеша (лен, коноп).

heckler

- ['heklъ] n човек, който апострофира (на събрание).

hectare

- ['hekta:] n хектар.

hectic

- ['hektik] a 1. мед. трескав; болезнено зачервен; туберкулозен; ~ flush трескава червенина; 2. разг.възбуден, трескаво оживен; we had a ~ time тичахме като луди; не можехме да дигнем глава (от много работа); скъсахме се от "тичане". ['hektik] n мед. 1. трескава червенина; 2. туберкулозноболен.

hectoliter

- [] hectolitre.

hectolitre

- ['hekto,li:tъ] n хектолитър.

hectometer

- [] hectometre.

hectometre

- ['hekto,mi:tъ] n хектометър.

hector

- ['hektъ] n 1. мат. H. Хектор; 2. тирании, дерибей; самохвалко. ['hektъ] v 1. тормозя, тероризирам; заяждам се с; налагам се на; 2. надувам се, хваля се.

heddle

- ['hedl] n текст. нишелка.

hedge

- [hed©] n 1. (жив) плет; 2. прен. преграда, препятствие; 3. attr долнокачествен; долнопробен; съмнителен; a it does not grow on every ~ това не се намира под път и над път. [hed©] v 1. ограждам, окръжавам (about, in); преграждам (off); насаждам плет; поставям ограда; 2. работник съм по поддръжката на плетове; 3. to ~ in прен. ограничавам; възпрепятствувам; затруднявам; 4. прен. предпазвам (се), обезпечавам (се), осигурявам (се) (срещу евентуални загуби); 5. отбягвам да взема определено становище, увъртам, шикалкавя; оставям си отворена вратичка.

hedge-hop

- ['hed©hop] v ав. sl. летя много ниско над земята; ~ ping бръснещ полет.

hedge-sparrow,-warbler

- ['hed©,spaerou, -,wo:blъ] n зоол. горска (сивогуша) завирушка (Prunella modularis).

hedgehog

- ['hed©hog] n 1. зоол. (тарал)еж (сем. Erinaceus); 2. бот. бодлива семенна кутийка (напр. на татула); 3. прен. необщителен/неприятен/сприхав човек; 4. воен. позиция, защитена от всички страни.

hedger

- ['hed©ъ] n 1. човек, който работи по поддръжката на плетове; 2. прен. нерешителен/колеблив човек: кръшкач.

hedgerow

- ['hed©rou] n жив плет, особ. от ниски дървета.

hedonism

- ['hi:dounizm] n фил. хедонизъм.

hedonistic

- [,hi:dъ'nistik] а фил. хедонистичен.

heebie-jeebies

- ['hi:bi,d©i:biz] n pl sl. 1. силна нервна възбуда; to have the ~ стегнала ме e шапката; 2. раздразнение; потиснатост; 3. уплаха.

heed

- [hi:d] v обръщам внимание на, взимам под внимание; вслушвам се в. [hi:d] n внимание, предпазливост; грижа; to take ~ of, to pay/give ~ to обръщам внимание на, предпазлив съм по отношение на; взимам под внимание.

heedful

- ['hi:dful] а който се вслушва в/взима под внимание (of).

heedless

- ['hi:dlis] а небрежен; непредпазлив; необмислен; to be ~ of s.th. малко ме e грижа за/не ме интересува нещо.

heel

- ['hi:l] n 1. пета; to tread on s.o.'s ~s настъпвам някого (и прен.); 2. ток, форт (на обувка), пета (на чорап); French ~s тънки/високи токчета; down at (the) ~(s) с протрити токове; подпетен (за обувка); прен. бедно облечен; дрипав, окаян; out at ~ със скъсани пети (за чорапи); прен. нуждаещ се, беден; 3. заден крак на животно; шип (на подкова); шпора; the horse flings out its ~s конят хвърля къч; 4. кора, крайщник (на хляб и пр.); 5. стр. долна част на мертек/ребро/стълба; 6. ръб, долен край (и на мачта); долна/крайна/задна част; надебелен край (на колем за разсад); 7. сп. закривена част на пръчка за голф; заден край на ска; 8. sl. мръсник, мерзавец, гад; under the ~ of под ботуша на; the iron ~ иго, робство; to be at/on/upon s.o.'s ~s вървя по петите на някого, вървя/следвам непосредствено след някого; to come to ~ вървя по петите на господаря си (за куче); прен. подчинявам се.свивам си опашката; to bring s.o. to ~ заставям някого да се подчини, подчинявам някого; to cool/kick o.'s ~s вися, чакам, губя си времето в чакане; to dig/stick o.'s ~s in заемам твърда позиция/становище; съпротивлявам се решително; to show a clean pair of ~s, to take to o.'s ~s офейквам, избягвам, "духвам", плюя си на петите; to turn on o.'s ~ завъртам се кръгом (и си отивам); to lay/set/clap by the ~s задържам, арестувам, хвърлям в затвор; прен. събарям, повалям. ['hi:l] v 1. слагам токове/капачета (на обувки), наплитам пети (на чорапи); 2. следвам по петите на; 3. Тракам с токовете (при танц); 4. ам. удрям; ръгам (кон); 5. голф удрям топката (сьс закривената част на прьчката); 6. футб. ритам (топкаща) назад с петата; 7. разг., главно в рр доставям (пари, оръжия) някому. ['hi:l] v мор. получавам крен, килвам (се). ['hi:l] n мор. ъгъл на наклоняването, крен.

heel ball

- ['hi:l,bo:l] n восъчна смес за полиране и лъскане.

heel-and-toe

- [,hi:lъn'tou] a 1. ~ dance ост. жига (старинен танц); 2. ~ walk cп. спортно ходене.

heel-piece

- ['hi:lpi:s] n 1. heelЄ 2; 2. капаче на ток.

heel-plate

- ['hi:lpleit] n железце на ток.

heel-tap

- ['hi:ltaep] n 1. капаче (от гьон) на ток (на обувка); 2. остатък от течност в недопита чаша; по ~s! екс! до дъно! до капка!

heeled

- [hi:ld] а 1. с токове; 2. sl. паралия (и well- ~); 3. sl. въоръжен с револвер.

heeler

- ['hi:lъ] n 1. кърпач (на обувки); 2. ам. безскрупулен доверен последовател на политически деец; съу частник в (политически) машинации.

heft

- [heft] n 1. диал., ам. тежина, тежест; 2. ам. прен. значение; влияние. [heft] v ам. диал. 1. претеглям на ръка/приблизително тежестта на нещо; 2. повдигам, вдигам, издигам.

hefty

- ['hefti] a 1. разг. як и едър, здрав, мускулест; 2. голям; изобилен; тежък.

hegelian

- [hei'gi:ljъn] I. а хегелиански; II. n хегелианец.

hegemonic

- [hi:gi'monik] а ръководещ, господствуващ, доминиращ.

hegemonical

- [hi:gi'monikl] а ръководещ, господствуващ, доминиращ.

hegemony

- [hi'gemъni] n хегемония, господство; водачество; първенство; надмощие.

hegira

- ['hed©irъ, hi'd©aiъrъ] n араб. и H. 1. ист. хеджра, хеджир; 2. прен. бягство, масово заминаване.

heifer

- ['hefъ] n 1. юница, телица; 2. sl. пренебр. жена.

heigh

- [hei] int xa! хей! (изразява радост, насьрчение, изненада).

heigh-ho

- [,hei'hou] int 1. уф! ух! ox! (изразява скука, досада, умора, тьга); 2. хей! (изразява радост, ликуване).

height

- [hait] n 1. височина; ръст; 2. кота, височина; възвишение, хълм; връх; височина над морското равнище; ~s and hollows of the ground неравности на терена; 3. прен. връх (и р1), апогей, кулминационна точка; най-висша степей; at/in the ~ of в разгара на.

height fear

- ['haitfiъ] n виене на свят, страх от височина.

heighten

- ['haitn] v повишавам (се), издигам (се), усилвам (се), засилвам, подсилвам, подчертавам, to ~ a colour подсилвам цвят; to ~ a description украсявам/разкрасявам описание (с преувеличения).

heinous

- ['heinъs] а отвратителен, гнусен, ужасен.

heir

- [еэ] n наследник; ~ of the/o.'s body нечий пряк наследник; to fall ~ to a property наследявам имущество, пада ми се имущество по наследство; ~ at-law, rightful ~ наследник по право; ~ under a will наследник по завещание.

heir apparent

- [,Ёъrъ'рaerъnt] n (pl -s apparent) юр. безспорен/пряк наследник.

heir presumptive

- [,Ёъpri'zлmptiv] n юр. вероятен наследник.

heiress

- ['Ёъris] n (богата) наследница.

heirloom

- ['Ёъluim] n 1. неотчуждаема наследствена вещ; 2. бижу, ценна вещ (запазена в едно семейство).

heirship

- ['Ёъship] n (право на) наследяване; наследство.

heist

- [haist] n sl. 1. ограбване; кражба; ам. нападение (с цел грабеж); 2. крадец. [haist] v sl. крада (особ. автомобили); ограбвам.

hejira

- [] hegira.

held

- [] вж. holdЄ.

helianthus

- [,hi:li'aenҐaes] n бот. слънчоглед.

helical

- ['heliki] a 1. книж. спираловиден; завит; 2. тех. спирален; винтов, хеликоидален.

helices

- [] вж. helix.

helicoid

- ['helikoid] I. а спирален; винтов; II. n. геом. хеликоид, винтова повърхност.

helicon

- ['helikъn] n 1. мит. Хеликон; прен. извор на поетическо вдъхновение; 2. муз. h. хеликон.

helicopter

- ['helikoptъ] n ав. въртолет, хеликоптер. [] v ам. возя се на/превозвам с въртолет/хеликоптер.

heliochromy

- [,hi:li'okroumi] n цветна фотография.

heliograph

- ['hi:liogra:f] n (фото)хелиограф. ['hi:liogra:f] v сигнализирам/свързвам се посредством хелиограф.

heliolatry

- [,hi:li'olъtri] n боготворене на слънцето, хелиолатрия.

heliology

- [,hi:li'olъd©i] n астр. наука за слънцето.

heliosis

- [,hi:li'ousis] n мед. слънчев удар.

heliotherapy

- [,hi:lio'Ґerъpi] n мед. хелиотерапия, слънцелечение.

heliotrope

- ['heljъtroup] n бот., тех., минер, хелиотроп. ['heljъtroup] а светловиолетов (за цвят).

heliotropic

- [,hi:lio'tropik] а бот. обърнат/растящ с лице към слънцето.

heliotype

- ['hi:liotaip] n печ. хелиотипия, хелиографно печатане. ['hi:liotaip] v хелиотипирам.

helipad

- ['helъpaed] n летище за хеликоптери.

heliport

- ['helъpo:t] n летище за хеликоптери.

helistop

- ['helъstop] n летище за хеликоптери.

helium

- ['hi:ljъm] n хим. хелий.

helix

- ['hi:liks] n (pl helices ['hi:li'si:z]) 1. спирала, спирална/винтова линия; 2. helicoid II; 3. анат. хрущялната извивка на ушната.мида; 4. зоол. охлюв; 5. арх. спираловиден орнамент, волута (на йонийски, коринтски капител).

hell

- [hel] n 1. ад, пъкъл, преизподня (и прен.); I'll see you in ~ first по-скоро бих те убил; to go through/suffer ~ изтърпявам адски мъчения; to give s.o. ~ ругая/наругавам някого; to get ~ ям калай; 2. дяволът (за подсилване - в изрази); ~'s bells дявол го взел; go to ~! върви по дяволите; oh! ~! Дявол да го вземе! ~ take it дявол го взел; to ~ with it/him! да го вземат мътните/дяволите! what/how/why the ~ какво/как/защо по дяволите; what the ~! много ме е грижа! чудо голямо! какво пък толкова! 3. игрален дом; комарджийница; вертеп; 4. кошче за парцали (на шивач); 5. печ. hell-bох; tired as ~ страшно изморен; there will be ~ to pay ще бъде ужасно; to have a ~ of a time 1) виждам зор, измъчвам се; 2) прекарвам ужасно; 3) прекарвам много весело; all ~ let loose ужасна врява, пълен хаос; ~ of а дяволски, адски; ~ of a price безбожна цена; ~ of a noise ужасен/адски шум; in a ~ of a mood в отвратително настроение; come ~ or high water каквото ще да става; like ~ разг. 1) с всички сили; като фурия; без да му мисля; 2) да имаш да вземаш! как не! get the ~ out of here! вън! да се махаш оттук! the ~ you say я гледай, виж/гледай ти (изразява изненада); not a hope in ~ абсолютно никаква надежда, съвсем безнадеждно; for the ~ of it ей така, на шега/майтап.

hell-bent

- ['helbent] а ам. sl. I. настървен (in, for, on); 2. който се движи с пълна скорост; безразсъден.

hell-box

- ['helboks] n печ. кутия/сандъче за разпиляване на набор.

hell-cat

- ['helkaet] n вещица, свадлива жена, фурия.

hell-fire

- [,hel'faiъ] n 1. адски огън; 2. мъки в ада.

hell-for-leather

- [,helfъ'leъ] adv с пълна скорост, бясно; с все сила. [,helfъ'leъ] а 1. безразсъден, дързък; 2. много бърз/силен.

hell-hole

- ['helhoul] n ад, пъкъл.

hell-hound

- ['helhaund] n 1. мит. Цербер; 2. прен. дявол, демон, сатана; изверг, изчадие.

hellbender

- ['hei,bendъ] n 1. голям американски саламандър (Cryptobranchus alleghaniensis); 2. гуляйджия.

hellebore

- ['helibo:] n бот. 1. кукуряк (Helleborus) (и stinking ~) (Helleborus odorus); градински кукуряк (Helleborus niger) (и black ~); 2. чемерика (Veratrum) (и white/false ~); 3. стрити корени от чемерика, използувани като средство против паразити.

hellene

- ['heli:n] n елин, древен грък.

hellenic

- [he'li:nik] I. а елински, гръцки; II. п 1. Гръцки език; 2. рl (трудове по) гръцка история и литература.

hellenism

- ['helinizm] n елинизъм; древногръцка култура.

hellenist

- ['helinist] n 1. елинист (специалист); 2. човек, който се гърчее.

hellenize

- ['helinaiz] v погърчвам (се); гърчея се.

hellion

- ['heliъn] n 1. заядлив/злонамерен човек; 2. пакостливо дете, беляджия.

hellish

- ['helish] а адски, дяволски, пъклен. ['helish] adv прен. ужасно (за подсилване).

hello

- [hъ'lou] int 1. здравей! здрасти! 2. hullo, hulloa. [hъ'lou] n 1. здрависване; 2. възглас на изненада; 3. ало (при отговаряне на телефона). [hъ'lou] v викам "ало".

hellova

- ['helлvъ] а ськр. от a hell of a, вж. hell.

helluva

- ['helлvъ] hellova.

helm

- [helm] n 1. кормило; мор. румпел; щурвал; man at the ~ кормчия; прен. ръководител, водач; to be at the ~ държа/направлявам кормилото (и прен.); 2. прен. власт, водачество; управление; the ~ of the state правителството, управляващата група в държавата; to take the ~ поемам юздите; вземам управлението в свои ръце. [helm] v направлявам, насочвам; управлявам. [helm] n ост. шлем.

helmet

- ['helmit] n 1. воен., сn. шлем, каска; 2. тропически шлем (и sun ~); 3. бот. чашка на цвят; 4. хим. горна част на реторта.

helmet-flower

- ['helmit,flauъ] n бот. самокитка, вълчи корен (Aconi turn).

helmet-shell

- ['helmitshel] n зоол. коремоного от рода Cassis.

helmeted

- ['helmitid] а с шлем/каска на главата; снабден/покрит с шлем/каска.

helminth

- ['helminҐ] n зоол. глист, паразитен червей, хелминт.

helminthic

- [hei'minҐik] мед. I. а глистов; II. n противоглистно средство.

helmsman

- ['helmzmъn] n кормчия.

helot

- ['helъt] n 1. гр. ист. илот; 2. роб, крепостник.

helotage

- ['helъtid©] n ист. робство.

helotism

- ['helъtizm] n ист. робство.

help

- [help] v 1. помагам на, оказвам помощ/съдействие на, съдействувам/допринасям за; подпомагам; ~ me across/to cross/in crossing the street помогнете ми да пресека улицата; God/Heaven ~ you! Господ да ти е на помощ! please ~ me up/down/out with this trunk моля помогнете ми да кача/сваля/изнеса този сандък; he ~ed his friend's ruin той допринесе за опропастяването на приятеля си; every little ~s и най-малката помощ е от полза; 2. подобрявам, по-правям, облекчавам (и главоболие); bright curtains will ~ the room светли/ярки пердета ще направят стаята по-приятна; 3. сервирам (храна), поднасям, сипвам (to); to ~ s.o. to soup сипвам супа на някого; ~ yourself вземете си, заповядайте; to ~ o.s. to s.th. вземам си (нещо); 4. с can: cannot ~ с ger не мога да не...; things we cannot ~ (happening) неща, които не можем да предотвратим; they couldn't ~ the accident не можаха да предотвратят злополуката; I can't ~ it безсилен съм, нищо не мога да направя (да спра, да престана да правя, да отстраня нещо); it can't be ~ed неизбежно е, няма как (да се избегане); one cannot ~ o.'s nature човек не може да си промени характера; I can't ~ laughing не мога (да се въздържа) да не се разсмея; I don't do more than I can ~ правя само колкото е нужно/само абсолютния минимум; so ~ me (God) бог да ме убие, ако лъжа, заклевам се, че не лъжа; help along 1) помагам (някому) да напредне; 2) придвижвам (работа, вьпрос); come across to our table and ~ things along ела на нашата маса, та да пооживиш разговора; help down вж. helpЄ I. help forward подтиквам, придвижвам; улеснявам хода на (работа и пр.); help in помагам (някому) да влезе/да се качи в превозно средство; help into 1) помагам (някому) да влезе; 2) помагам (някому) да облече (дреха); държа (някому дреха, за да се облече); help off 1) помагам (някому) да тръгне/да се измъкне; 2) to ~ s.o. off with his coat помагам някому да си свали/съблече палтото; help on 1) подпомагам, придвижвам; тласкам напред (работа, проговори и пр.); поддържам (разговор); 2) продължавам да помагам (някому); 3) to ~ s.o. on with his overcoat държа на някого палтото да се облече; help out 1) помагам (някому) да излезе/да изнесе (нещо); 2) изваждам от затруднение, спасявам от беда; помагам (някому) да се справи; I was ~ ing out with Russian when the Russian teacher was ill замествах учителя по руски, когато той беше болен; 3) допълвам (данни и пр.) (with); help over помагам (някому) да мине над (ограда и пр.); help through помагам (някому) да премине (труден период, времена); help up 1) помагам (някому) да стане/се надигне; 2) helpЄ 1. [help] n 1. помощ, подкрепа; can I be of any ~ (to you)? мога ли да ви помогая/да ви бъда полезен с нещо? it wasn't (of) much ~ to me това не ми помогна особено много; your advice was a great ~ съветите ви много ми помогнаха/бяха много полезни; to go to s.o.'s ~ отивам/притичам се на помощ на някого; 2. средство; спасение; there is no ~ for it това не може да се оправи; 3. помощник; наемен работник; прислуга; 4. разг. helping.

helper

- ['helpъ] n помощник, помагач.

helpful

- ['helpful] а полезен; услужлив; благотворен; ефикасен (за лекарство).

helping

- ['helpi¤] n порция.

helping hand

- ['helpi¤,haend] n помощ; to lend a ~ помагам, предлагам помощта си.

helpless

- ['helplis] а безпомощен; I am ~ in the matter нищо (повече) не мога да направя по този въпрос; l was ~ with astonishment останах като гръмнат от учудване; he was ~ with langhter той се задавяше от смях.

helpmate, -meet

- ['helpmeit, -mi:t] n другар; съпруг.

helter-skelter

- [,heltъ'skeltъ] adv без ред, презглава; както дойде. [,heltъ'skeltъ] n 1. суматоха; безпорядък, бъркотия; паническо бягство; 2. стръмна пързалка (в луна-парк).

helter-skelter¬

- [,heltъ'skeltъ] а безреден, объркан; ~ flight паническо бягство.

helve

- [helv] n държало, дръжка, сап (на брадва, чук и пр.); ръчка. [helv] v слагам/поставям дръжка на (брадва и пр.).

helve-hammer

- ['helv,haemъ] n тежъкковашки чук.

helvetian

- [hel'vi:shjъn] I. а швейцарски; II. n швейцарец.

hem

- [hem] n 1. подгъв(ка); край; ръб; the ~ of a garment край на дреха (подгънат или не); 2. ръб, ивица (напр. от папури около езерце). [hem] v (-mm-) 1. подгъвам, подръбвам; подшивам; правя подгъв; 2. ограничавам; ограждам, окръжавам; затварям (in, about, round, up) (особ. pp.); ~ in о(б)кръжавам; ограждам; ~ med in 1) воен. обкръжен (от неприятел); 2) притиснат/ограден от всички страни (напр. от стени, планини); 3) прен. ограничен; лишен от свобода на действие (породи брак); обкръжен, обсаден (от журналисти и пр.). [hem] int хм! [hem] v (-mm-) 1. казвам "хм", окашлям се; 2. запъвам се, хъкам, мънкам; to ~ and haw 1) окашлям се (преди да започна да говоря); 2) прен. колебая ее да взема решение; мънкам нерешително. [hem] n покашляне; звукът "хм" (израз на колебание).

hem-line

- ['hemlain] n 1. подгъв на дреха; 2. дължинана дреха.

hemicycic

- ['hemi,saikl] n полукръг; стая/стена и пр. в полукръг.

hemiplegia

- [,hemi'pli:d©iъ] n мед. парализа на едната половина на тялото, хемиплегия.

hemisphere

- ['hemisfiъ] n 1. полукълбо, полусфера, полушарие, хемисфера; 2. анат. мозъчна половина.

hemispheric(al)

- [,hemi'sferik(l)] а полусферичен.

hemistich

- ['hemistik] n проз. полустишие.

hemlock

- ['hemlok] n 1. бот. бучиниш (Conium maculaturn); 2. отровно питие, приготвено от бучиниш; 3. ам. канадска ела (Tsuga) (и ~ spruce/fir).

hemp

- [hemp] n 1. бот. коноп (Cannabis sativa); 2. конопено повясмо, кълчища; 3. фарм. хашиш, опиат, приготвен от индийски коноп; 4. бот. растение с подобии на конопа влакна.

hemp nettle

- ['hemp,netl] n бот. бударица (Galeopsis).

hempen

- ['hempъn] а конопен, кълчищен; ~ collar/cravat разг. въже за бесене/бесилка.

hemstitch

- ['hemstitsh] n ажур (вид бод за порьбване и пр.). ['hemstitsh] v правя/подгъвам с ажур.

hen

- [hen] n 1. кокошка; pl домашни птици (и мьжките); 2. женската у птиците; ~-sparrow врабка; 3. женската на някои водни животни (раци, омари, сьомга); 4. шег., пренебр., гал. жена; пренебр. дребнава възрастна жена; like a ~ with one chicken, as fussy as a ~ with one chick смешно педантичен/дребнав.

hen-and-chickens

- ['henъn'tshikъnz] n име на растения с много издънки, особ. вид дебелец (Sempervivum).

hen-harrier

- ['hen,haeriъ] n зоол. полски блатар (Circus cyaneus).

hen-hearted

- ['hen,ha:tid] а страхлив, малодушен, плашлив.

hen-house

- ['henhaus] n курник, кокошарник.

hen-party

- ['hen,pa:ti] n шег. женска компания, женско събиране (на гости).

hen-roost

- ['henru:st] n 1. прът, на който кацат кокошките в курника; 2. разг. кокошарник, курник.

henbane

- ['henbein] n бот. буника, блен, попадийка (Hyoscyamus niger).

hence

- [hens] adv книж. 1. оттук; to go/depart ~ умирам; ~ with махнете, изнесете; 2. отсега, след; a month ~ след един месец (отсега); 3. следователно; прочее; от това следва, че; ~ his anger оттам и гневът му. [hens] int ост. вън!

henceforth

- [,hens'fo:Ґ] adv отсега нататък.

henceforward

- [hens' fo:wъd] adv отсега нататък.

henchman

- ['hentshmъn] (pl -men) n 1. ист. оръженосец, копиеносец; 2. привърженик, поддръжник, последовател; довереник, вярно лице; пол. подмазвач, подлизурко; 3. ам. гангстер.

henequen

- ['henъkъn] n 1. бот. сизал (текстилно растение) (Agave fourcroydes); 2. сизал (влакно).

henequin

- ['henъkъn] henequen.

henna

- ['henъ] n бот. къна (Lawsonia inermis). ['henъ] v къносвам, боядисвам с къна; to have o.'s hair ~ed къносвам си косата.

hennery

- ['henъri] n 1. птичи двор, оградено място за домашни птици; 2. птицеферма.

henpeck

- ['henpek] v разг. водя (мъжа си) за носа; държа (мьжа си) под чехъл.

henpecked

- ['henpekt] а воден от жена си за носа, под чехъл (за мьж).

henry

- ['henri] n (pl -rys, -ries) ел. хенри (единица за индуктивност).

hep

- [hep] a sl. 1. добре осведомен; по последната мода; с разбиране за (to); 2. запален по суинг/джаз; to be ~ to swing music падам си по суинга.

hep-cat

- ['hepkaet] n sl. 1. джазов виртуоз; виртуоз на суинг; 2. любител на суингова музика; човек в крак с модата; 3. битник; 4. наркоман с подчертан интерес към екзотични религии.

hepatic

- [hi'paetik] a l. мед. чернодробен; 2. полезен за черния дроб (за лекарство); 3. червеникавокафяв, с цвят на черен дроб. [hi'paetik] n чернодробно лекарство.

hepatica

- [hi'paetikъ] n бот. гълъбови очички (Anemone hepatica).

hepatite

- ['hepъtait] n минер. хепатит.

hepatitis

- [,hepъ'taitis] n мед. чернодробно възпаление, хепатит.

hepped up

- ['heptлp] а ам. възторжен.

hepplewhite

- ['heplwait] а в стила от края на XVIII в (за мебели).

heptagon

- ['heptъgъn] n геом. седмоъгълник.

heptamerous

- [hep'taemъrъs] a l. състоящ се от/разделен на седем части; 2. бот. с по седем листенца в цветното венче.

heptameter

- [hep' taemitъ] n проз. хептаметър, стих в седем стъпки.

heptarchy

- ['hepta:ki] n 1. управително тяло от седем души; управление от седем владетели; 2. ист. обик. H. хептархия, период на седемте царства в Англия (VII-VIII в.).

heptateuch

- ['heptъtju:k] n рел. първите седем книги от Стария завет.

her

- [hъ:, hъ] pron 1. pers косвен падеж от she; it's ~ all right тя e, няма съмнение; 2. разг. неин.

herald

- ['herъld] n 1. пратеник, вестител; глашатай; 2. лице, чиято служба е да раздава/регистрира титли и фамилии гербове; H.s' College Хералдическа палата (в Лондон). ['herъld] v 1. съобщавам официално, известявам, възвестявам; 2.приветствувам; 3. въвеждам (into).

heraldic

- [he'raeldik] а хералдически.

heraldry

- ['herъldri] n 1. хералдика; 2. сьбир. гербове; 3. блясък, величественост.

herb

- [hъ:b] n трева, билка, биле, лековито растение; подправка; sweet ~s подправки (магданоз, копър и пр.).

herb Paris

- ['hъ:b'paeris] n бот. кръстач, вранско око (Paris quadrifolia).

herb beer

- ['hъ:b'biъ] n билково питие.

herb bennet

- ['hъ:b'benit] n бот. омайниче (Geum urbanum).

herb grace

- ['ha:bgreis] n бот. седефче (Ruta gravealis).

herb robert

- ['ha:b'roba:t] n бот. вид здравец (Geranium robertianum).

herbaceous

- [hъ:'beishъs] а бот. 1. тревист (за растение); ~ border цветен бордюр/леха; 2. приличен на лист на растение.

herbage

- ['hъ:bid©] n 1. събир. трева, зеленина; 2. ocт. пасбище, паша; 3. юр. право на пасбище.

herbaged

- ['hъ:bid©d] а обрасъл с трева.

herbal

- ['hъ:bl] а билков. ['hъ:bl] n книга за билките и използването им.

herbalist

- ['hъ:bъlist] n билкар.

herbarium

- [hъ:bЁъriъm] n (pl -iums, -ia) хербарий.

herbicide

- ['hъ:bisaid] n хербицид.

herbivore

- ['hъ:bivo:] n тревопасно животно.

herbivorous

- [hъ:'bivъrъs] а тревопасен.

herculean

- [,hъ:kju'li:ъn] a 1. херкулесов(ски); силен като Херкулес; 2. много тежък, трудно изпълним.

hercules

- ['hъ:kjuli:z] n 1. мит. Херкулес (и прен.); 2. астр. съзвездието Херкулес.

hercunder

- [,hiъ'rлndъ] adv юр., тьрг. под това; по-долу (в документ).

herd

- [hъ:d] n 1. стадо, чарда; табун (коне); the ~ instinct стадното чувство; 2. прен. пренебр. тълпа; маса; the common/vulgar ~ простолюдието, тълпата. [hъ:d] v 1. събирам/трупам се в стадо; живея в стадо; движа се вкупом, тълпя се; these animals ~ together Tези животни живеят на стада; 2. паса, гледам (стадо); подбирам, повеждам (и с together). [hъ:d] n пастир, овчар, говедар (особ. в сьчет. cowherd, swificherd).

herder

- ['hъ:dъ] n 1. пастир; овчар; говедар; 2. ам. човек, който отговаря за стадото.

here

- [hiъ] adv 1. тук; he doesn't belong (in) ~ не e тукашен; come ~ ! ела! up/down to ~ дотук; ~ today, gone tomorrow краткотраен, мимолетен, преходен; ~ and there тук и там; тук-там (е); ~, there and everywhere навсякъде, на много места; neither ~, nor there без връзка с въпроса, без значение; 2. насам, в тази посока; come over ~ ела насам; 3. за подсилване сто; ~ l am сто ме; тук съм; ~ we are разг. ето че пристигнахме; ~ you are! разг. моля, заповядайте! вземете! ето ти го! ~s your bag ето ти чантата; this book ~ ето (именно) тази книга; my son ~ will help you ето, синът ми ще ви помогне; 4. тук, по този пункт/въпрос; в този момент; ~ l disagree with you по този въпрос не мога да се съглася с вас; ~ he stopped reading в този момент той престана да чете; ~'s how! ~'s to! пия на ваше здраве! look/aм. see ~ разг. чувай, слушай, виж (какво ще ти кажа); same ~ разг. и аз също (така). [hiъ] int тук! (отговор при извикване на имена); ~ ! ей! (укор). [hiъ] n 1. това място; get out of ~ ! да се махаш оттук! да те няма! he lives near ~ той живее наблизо; I'm leaving ~ tomorrow тръгвам утре; 2. този свят/живот.

hereabout

- ['hiъrъ,baut] adv наблизо, тъдява.

hereabouts

- ['hiъrъ,bauts] adv наблизо, тъдява.

hereafter

- [,hiъr'a:ftъ] adv в бъдеще; отсега нататък. [,hiъr'a:ftъ] n бъдеще; in the ~ на оня/другия свят.

hereat

- [hiъr'aet] adv ост. 1. при това; тогава, по това време; 2. в резултат на това.

hereby

- [,hiъ'bai] adv 1. по този начин; 2. в резултат на това.

hereditable

- [hi'reditъbl] heritable.

hereditament

- [,heri'ditъmъnt] n 1. юр. наследяем имот; 2. pl наследство; недвижимости.

hereditary

- [hi'reditъri] a l. наследствен; унаследен; фамилен; 2. традиционен.

heredity

- [hi'rediti] n наследственост; унаследяване.

herein

- [,hiъr'in] adv юр. в това; тук; enclosed ~ тук приложен (за документ, писмо).

hereof

- [,hiъr'ov] adv книж. 1. на/от/за/поради/към това; 2. оттук, от това.

hereon

- [,hiъr'on] adv книж. на/поради това.

heresy

- ['herъsi] n epec.

heretic

- ['herъtik] n еретик; разколник, отцепник; сектант.

heretical

- [hi'retiki] n еретически; разколнически, отцепнически; сектантски.

hereto

- [,hiъ'tu:] adv книж. до/към това.

heretofore

- [,hiъtu'fo:] adv юр., тьрг. до този момент, досега; преди това; as ~ както в миналото.

hereupon

- [,hiъrъ'pon] adv 1. след това; 2. вследствие на това.

herewith

- [,hiъ'wi] adv 1. тьрг. с настоящето, с това; price-list ~ enclosed тук приложеният каталог; 2. книж. посредством/вследствие на/при това.

heritable

- ['heritъbl] I. a 1. наследствен; 2. юр. наследяем; който има правоте да наследи; II. п рl наследяемо имущество.

heritage

- ['heritid©] n 1. наследство; бащиния; to enter into the ~ of ставам наследник на; 2. библ. богоизбраният народ, израилтяните; 3. рел. християнската църква.

heritor

- ['heritъ] n наследник.

herm

- [hъ:m] n др. гр. стълб с издялана отгоре глава на бога Хермес.

hermaphrodite

- [ha:'maefrъdait] n 1. хермафродит; 2. ам. педераст. [ha:'maefrъdait] a 1. хермафродитен; 2. прен. смесен, с противоположни качества.

hermaphroditism

- [ha:'maefrъdi,tizm] n биол. хермафродитизъм, двуполовост.

hermeneutic

- [,hъ:mi'nju:tik] а обяснителен, тълкувателен.

hermeneutical

- [,hъ:mi'nju:tikl] а обяснителен, тълкувателен.

hermeneutics

- [,hъ:mi'nju:tiks] n pl с гл. в sing херменевтика, наука за тълкуването (особ. на библията).

hermetic

- [hъ:'metik] а 1. херметически; 2. окултен, алхимически.

hermetically

- [hъ:'metikъli] adv херметично, плътно.

hermit

- [hъ:mit] n 1. отшелник, пустинник, анахорет; 2. ам. вид курабии с меласа, стафиди и орехи.

hermitage

- ['hъ:mitid©] n 1. килия; отшелническа хижа; уединено убежище/жилище; 2. H. Ермитаж (музей в Ленинград).

hernia

- ['hъ:njъ] n мед. херния.

hero

- ['hiъrou] n (pl -es) 1. герой; 2. мит. херой, полубог; 3. лит. главен герой.

hero-worship

- ['hiъrou,wъ:ship] n култ към/преклонение пред героите. ['hiъrou,wъ:ship] v изпитвам преклонение пред; „боготворя", луд съм по (артист и пр.).

heroic

- [hi'rouik] а 1. героичен, юначен, храбър, геройски; ~ рoem епична поема; ~ age епохата на легендарните антични герои; 2. ~ verse проз. 1) петостъпен римован ямб; 2) александрийски стих (вьв френската поезия); 3) хекзаметър (в античната поезия); 3. високопарен, надут, бомбастичен (за стил); 4. решителен, смел; драстичен; 5. изк. внушителен, с размери по-големи от естествена величина; със силно въздействие, драматичен. [hi'rouik] n 1. и рl героични стихотворения/стихове; 2. Рl прен. декламаторство, театралничене; надут/бомбастичен/високопарен език; to indulge in ~s, to go into ~s 1) декламирам; 2) изпадам в афект.

heroically

- [hi'rouikъli] adv геройски, като герой.

heroin

- ['herouin] n фарм. хероин.

heroine

- ['herouin] n героиня.

heroism

- ['herouizm] n героизъм, геройство; доблест.

heron

- ['herъn] n зоол. чапла, сив рибар (Ardea cinerae).

herpes

- ['hъ:pi:z] n мед. херпес.

herring

- ['heri¤] n херинга, селда (Clupea harengus); to draw a red ~ across the path/track/trail отвличам вниманието от главния въпрос; packed like ~ (in a barrel) наблъскани/натъпкани като сардели; the H. pond шег. разг. (Северният) Атлантически океан.

herring-bone

- ['heri¤boun] n 1. рибена кост; 2.тъкан/бод/украшение във вид на рибена кост; ~ stitch бод рибена кост, руски бод (на бродерия); 3. арх. зидария с камъни/тухли/керемиди, наредени зигзагообразно. ['heri¤boun] а 1. във вид на рибена кост; 2. тех. шевронен (за зъбно колело); 3. ~ climbing ски елховидно изкачване. [] v 1. шия/бродирам с бод рибена кост; 2. ски правя елховидно изкачване.

herring-gull

- ['heri¤gлл] n зоол. гларус, сребриста чайка (Larus argentatus).

hers

- [hъ:z] pron poss pred неин; a friend of ~ една нейна прИятелка; no effort of ~ никакво усилие от нейна страна; my father and ~ моят и нейният баща.

herself

- [hъ:'self] pron 1. refl се, себе си; 2. за усилване: she ~ тя сама(та) (вж. oneself).

hertz

- [hъits] n pl с гл. в sing ел., рад. херц (единица за честота).

hesitance

- ['hezitъns] hesitation.

hesitansy

- ['hezitъnsi] hesitation.

hesitant

- ['hezitant] а колеблив, нерешителен.

hesitate

- ['heziteit] v 1. колебая се, двоумя се, не се решавам; съмнявам се; 2. заеквам, запъвам се, пелтеча.

hesitation

- [,hezi'teishn] n 1. колебание, нерешителност; двоумение; 2. запъване, заекване.

hesperian

- [he'spiъriъn] nоет. I. а западен; II. п западен жител, западняк.

hesperus

- ['hespъrъs] n поет. вечерница, Венера.

hessian

- ['hesiъn] I. а геогр. хесенски, от Хесен; II. п 1. жител на хесенската провинция; 2. aм. ист. хесенски наемен войник (на английска служба в Северна Америка XVIII в.); 3. наемник; 4. текст. h. зебло; 5. рl високи ботуши (XIX в.) (и ~ boots).

hest

- [hest] n ост. повеля, заповед.

het up

- ['het'лp] a sl. разстроен; (силно) възбуден.

hetaera

- [he'tiъrъ] n др. гр. хетера.

hetaira

- [he'taiъrъ] n др. гр. хетера.

heterochromatic

- [,hetъrokrou'maetik,] а разноцветен.

heterochromous

- [,hetъrъ'kroumъs] а разноцветен.

heteroclite

- ['hetъrъklait] I. a 1. аномален; представляващ изключение; 2. грам. хетероклитен, неправилен; II. п 1. аномалия; изключение; 2. грам. дума с неправилно склонение/спрежение.

heterodox

- ['hetъrъdoks] а книж. неправоверен, неправославен, иноверен.

heterodoxy

- ['hetъrъdoksi] n 1. книж. неправославие, друговерие; ерес; 2. мнение, което се отклонява от общоприетото.

heterodyne

- ['hetъroudain] а рад. хетеродинен.

heterogeneity

- [,hetъroud©i'ni:iti] n разнородност, хетерогенност; различие.

heterogeneons

- [,hetъrou'd©i:njъs] а хетерогенен (и хим.), разнороден, нееднороден; чужд.

heterologous

- [hetъ'rolъgъs] а 1. несъответствуващ; 2. мед. състоящ се от тъкан, различна от нормалната, хетероложен (при тумор).

heterosexual

- [,hetъro'sekshuъl] а биол. привличан от обратния пол, хетеросексуален.

hetman

- ['hetmaen] n (pl -mans) 1. ист. полски пълководец, хетман; 2. казашки вожд.

heuristic

- [hjuъ'ristik] I. а евристичен; II. n евристичен метод/принцип (и pl).

hew

- [hju:] v (hewed; hewed, hewn [hju:n]) 1. сека; повалям, отсичам (дърво, клон и пр.); нанасям удари (at, among); насичам; цепя (down, away, off); he ~ed his enemy to pieces съсече неприятеля (сьс сабя); 2. одялвам, осичам; издялвам; 3. постигам/правя с голямо усилие; to ~ o.'s way through the jungle пробивам си път в джунглите (чрез отсичам на клони и пр.); to ~ out a career for o.s. изграждам си кариеpa; 4. ам. съобразявам се с, подчинявам се на (дадена политика и пр.) (to).

hewer

- [hjuъ] n 1. дървар; резач (на дьрва); 2. каменар, каменоделец; 3. мин. (рудо)копач, забойчик; a ~s of wood and drawers of water хора, извършващи тежък физически труд.

hewn

- [] вж. hew.

hex

- [heks] n разг. 1. магия; 2. магьосница, вещица; 3. нещо, което носи лош късмет. [heks] v омагьосвам.

hexagon

- ['heksъgъn] n геом. шестоъгълник.

hexagonal

- [hek'saegъnl] a 1. шестоъгълен; 2. с шестоъгълни стени (за кристал и пр.).

hexahedral

- [,heksъ'hi:drъl] а геом. шестостенен.

hexahedron

- [,heksъ'hi:drъn] n геом. шестостенна фигура особ. куб.

hexameter

- [hek'saemitъ] n проз. хекзаметър.

hexapod

- ['heksъpod] n зоол. шестокрако насекомо.

hexapody

- [hek'saepodi] n проз. шестостъпен стих.

hey

- [hei] int ей! хей! (изразява радост, изненада, запитване, привличане на внимание); ~ for...! браво на...! [hei] hay.

heyday

- ['heidei] n разцвет; връх, зенит, апогей.

heyduck

- ['haiduk] haiduk.

hi

- [hai] int ей! хей! ам. здрасти! здравей!

hi-fi

- ['hai,fai] high-fidelity.

hiatus

- [hai'eitъs] n 1. празнина, лакуна, пропуск, дупка (особ. в рькопис); 2. анат. естествена цепнатина/пукнатина/празнина (на кост, хранопровода и пр.); 3. ез. хиатус.

hibenuanism, Hibernicism

- [hai'bъ:niъnizm, hai'bъ:nisizm] n ирландски идиом/особеност.

hibernal

- [hai'bъ:nl] а книж. зимен.

hibernate

- ['haibъneit] v 1. спя зимен сън (за животно); 2. зимувам; 3. прен. бездействувам.

hibernation

- [,haibъ'neishn] n (прекарване в) зимен сън.

hibernian

- [hai'bъ:njъn] I. а ирландски; II. n ирландец.

hibiscus

- [hi'biskъs] n бот. хибискус.

hic jacet

- ['hik'd©eisit] n лат. епитаф, надгробен надпис; тук почива.

hiccup, hiccough

- ['hikлp] n хълцане. [] v хълцам.

hick

- [hik] n ам. разг. селяк, селяндур; провинциалист. [hik] а 1. селски, простичък; 2. провинциален, затънтен.

hickory

- ['hikъri] n 1. бот. сев.-ам. дърво с твърда дър весина (Carya); 2. дървесината на това дърво; 3. кривак; бастун от това дърво.

hid

- [] вж. hide.

hidalgo

- [hi'daelgou] n исп. хидалго.

hidden

- [] вж. hide.

hide

- [haid] n 1. кожа (на едро животно), одрана кожа (сурова, обработена); 2. разг. шег., неодобр. човешка кожа; to tan/dress s.o.'s ~ смъквам някому кожата от бой; man he hadn't seen ~ or hair of for years човек, на когото напълно бе загубил следите от години/от когото години наред нямаше ни вест, ни кост. [haid] v разг. бия. [haid] v (hid [hid]; hidden, hid ['hidn]) крия (се), скривам (се) (и с out, up), укривам (се) (out); прикривам (се) (и с away, ам. out); закривам, покривам; запазвам в тайна; to ~ o.'s head/face прен. скривам си срама, спотайвам се (от срам); to ~ o.'s light/candle under a bushel погребвам си таланта; от скромност не проявявам способностите си; hidden hand тайно влияние. [haid] n 1. скривалище; 2. гюме (на ловцы); прикрит наблюдателен пост (на фотографа и пр.). [haid] n ист. 1. мярка за повърхност (около 40 хектара); 2. земя, достатъчна за издържане на едно семейство (в Англия).

hide-and-seek

- ['haidъn'si:k] n (игра на) криеница/жмичка.

hide-away

- ['haidъwei] n разг. 1. скривалище, убежище; 2. беглец.

hide-out

- ['haidaut] hide-away 1.

hidebound

- ['haidbaund] а 1. изпосталял, кожа и кости, дръглив, мършав (за животно); 2. обвит с кора (за дьрво); 3. прен. ограничен, тесногръд.

hideous

- ['hidiъs] а 1. грозен, отвратителен, противен; 2. разг. неприятен.

hidey-hole

- [] hidy-hole.

hiding

- ['haidi¤] n разг. бой, пердах; to give s.o. a ~ напердашвам някого. ['haidi¤] n укриване; скривалище, укритие; to be in/go into ~ укривам се.

hiding-place

- ['haidi¤pleis] n скривалище.

hidrosis

- [hi:'drousis] n физиол. изпотяване.

hidy-hole

- ['haidihoul] n скривалище.

hie

- [hai] v refl поет. ост. бързам (to).

hierarchic

- [,haiъ'ra:kik] а йерархически.

hierarchical

- [,haiъ'ra:kikl] а йерархически.

hierarchy

- ['haiъra:ki] n 1. йерархия (и цьрк.); 2. рел. (всяка от трите групи) ангели.

hieratic

- [,haiъ'raetik] а 1. свещенически; жречески; свещен; 2. (х)йератически (и за опростеното скорописно писмо у древните египтяни).

hierocracy

- [,haiъ'rokrъsi] n управление на духовни лица.

hieroglyph

- ['haiъrouglif] n йероглиф.

hieroglyphic

- [,haiъrou'glifиk] I. а йероглифен; II. n pl йероглифи.

hierographic

- [,haiъro'graefik] а отнасящ се до свещената писменост.

hierophant

- ['haiъro(u)faent] n йерофант, първожрец.

higgle

- ['higl] haggle 1.

higgledy-piggledy

- [,higldi'pigldi] adv в пълен безпорядък, без ред; безразборно, разбъркано. [,higldi'pigldi] а разбъркан, разхвърлян, един през друг.

high

- [hai] а 1. висок; издигнат; възвишен; 2. висш, главен, върховен; the Most H. библ. бог; ~ court върховен съд; ~er court по-горна съдебна инстанция; ~er animals висши животни; ~er institute of... висш институт по...; 3. голям, главен, важен; H. Festival голям (църковен) празник; ~ altar главен олтар; ~ street главна улица; ~ spot sl. най-забележително място; най-важна черта; ~ light/spot връхна точка, силен момент (на пиеса и пр.); to hit the ~ spots/lights отличавам се, блесвам (за артист), достигам силни моменти, грабвам публиката (за пиеса); прекалявам; 4. голям; силен; висок (за цени, залагане, напрежение, температура и пр.); близо до полюсите (за геогр. ширина); ~ in iron с високо съдържание на желязо; ~ velocity/speed голяма скорост; ~ wind силен вятър; ~ sea бурно море; ~ polish силна лъскавина, лустро; ~ area метеор. област с високо барометрично налягане; 5. Който е в най-високата си точка/в разгара си; the ~ point of the novel кулминационната точка на романа; H. Renaissance разцвет на Ренесанса; 6. остър, писклив, тънък (за глас и пр.), висок (за тон); 7. фон. затворен. (за гласна); 8. висок, превъзходен, отличен; ~ art голямо изкуство; to speak of s.o. in ~ terms изказвам се отлично за някого; 9. възвишен, благороден; героичен (за приключение и пр.); ~ thinking нравствена издигнатост; ~ calling високо призвание; 10. богат, разкошен; ~ living охолен живот; 11. весел, развеселен; разг. пийнал; to have a ~ (old) time прекарвам чудесно/много весело; 12. надменен, арогантен; with a ~ hand надменно, арогантно; произволно, своеволно; ~ and mighty високомерен, надменен; ост. С висок чин; 13. сърдит; ~ words/language ядни думи; 14. пол. краен; 15. sl. леко вмирисан (за месо, дивеч); to get ~ вмирисвам се; 16. sl. под влияние на наркотик; 17. сериозен, тежък (за престьпление); ~ treason държавна измяна; ~ and dry (заседнал) на сухо (за кораб и пр.); изолиран, изоставен (за човек); ~ colour/complexion изчервяване; руменина; ~ farming интензивно земеделие; ~ table маса на подиум в университетска столова (за преподаватели и почетни гости). [hai] adv 1. (на)високо; to aim/fly ~ прен. хвърча нависоко; 2. силно; to blow ~ духам силно(за вятьр); 3. високо, пискливо, тънко; 4. високо, много; to stand ~ високо съм ценен; на почит съм (with); to play/stake ~ карти залагам много; ~ and low навсякъде; to search/hunt ~ and low търся навсякъде/под дърво и камък; to live ~ живея в разкош/нашироко. [hai] n 1. (най-)високо ниво/число; 2. метеор. антициклон; 3. карти най-голяма карта; 4. най-висока точка; рекорд, максимум; all-time ~ рекорд; 5. ам. разг. high school; 6. ам. разг. авт. трета скорост; 7. еуфория под влияние на наркотик; from (on) ~ от небето; on ~ горе в Небесата; ~ and low всички (обществени класи), бедни и богати; ~ and mighties големци; how's that for ~ ? ам. как та се вижда, а? бива си го, нали? the H. разг. главната улица (особ. в Оксфорд).

high Church

- [,hai'tshъ:tsh] n консервативно течение в англиканската църква.

high Churchman

- [,hai:tshъ:tmъn] n привърженик на консервативното течение в англиканската църква.

high Commission

- [,haikъ'mishn] n пол. посолство на една страна от Британската общност в друга.

high Commissioner

- [,haikъ'mishnъ] n пол. върховен комисар (представител на доминион вьв Великобритания).

high beam

- ['haibi:m] n авт. дълга светлина.

high chair

- ['hai'tshЁъ] n високо детско столче с масичка.

high comedy

- [,hai'komъdi] n лит. салонна комедия.

high command

- [,haikъ'ma:nd] n воен. върховно командуване.

high finance

- [,haifai'naens] n крупни финансови операции; висши финансови кръгове.

high priest

- [,hai'pri:st] n 1. първосвещеник, първожрец; 2. високопоставен човек; вожд; арбитър.

high road

- ['hairoud] n 1. главно шосе/път; 2. прав път (кьм нещо, и прен.).

high roller

- [,hai'roulъ] n ам. разг. 1. разсипник, прахосник и гуляйджия; 2. безразсъден комарджия.

high school

- ['haisku:l] n гимназия, средно училище.

high-blown

- ['haibloun] a 1. силно надут, издут; 2. прен. надут, наперен, високомерен.

high-born

- ['haibo:n] а от благороден произход.

high-bred

- ['haibred] a 1. породист; 2. добре възпитан.

high-class

- ['haikla:s] а първокачествен.

high-coloured

- [,hai'kлlъd] a 1. румен, поруменял, зачервен; 2. жив, ярък (и прен.); преувеличен, подсилен.

high-day

- ['haidei] n голям празник; празничен ден.

high-falutin(g)

- [,haifъ'luitin] n надути/бомбастични писания/език. [,haifъ'luitin] а надут, превзет, бомбастичен.

high-fidelity

- [,haffi'deliti] а, п рад. (с) висока точност на възпроизвеждане.

high-flier

- [,hai'flaiъ] n 1. амбициозен човек, човек със замах/високи стремежи; 2. способен/талантлив човек; 3. H. F. (и ист.) High Churchman.

high-flown

- ['haifloun] а екстравагантен (за идеи и пр.), бомбастичен (и за език, стил).

high-flyer

- [] high-flier.

high-grade

- ['haigreid] а висококачествен,първокласен; богат (за руда).

high-handed

- [,hai'haendid] а своеволен; властен, повелителен.

high-hat

- ['hai'haet] n 1. цилиндър (шапка); 2. сноб, надут/превзет/високомерен човек. ['hai'haet] а надут, високомерен, превзет. ['hai'haet] v (-tt-) ам. държа се високомерно (към).

high-keyed

- ['hai'ki:d] a 1. муз. на висок тон (за песен); 2. нервен; екзалтиран, въодушевен, запален.

high-level

- [,hai'levl] a attr 1. на високо равнище; 2. висш (за персонал); 3. извършен на/от голяма височина.

high-lows

- ['hailouz] n ост. цели обувки (до над глезена).

high-minded

- [,hai'maindid] а 1. благороден, възвишен; принципен; 2. ост. горд.

high-necked

- ['hainekt] а с висока яка (за дреха).

high-pitched

- [,hai'pitsht] a 1. висок, тънък, пронизителен (за звук); 2. остър, стръмен, силно наклонен (за покрив); 3. прен. висок (за стил), възвишен, благороден (за цел, характер и пр.).

high-power

- [,hai'pauъ] а 1. тех. мощен; 2. далекобоен (за орьдие); 3. много предприемчив; 4. влиятелен; с широки пълномощия.

high-powered

- [,hai'pauъd] high-power.

high-pressure

- [,hai'preshъ] а 1. тех. с високо налягане; високонапорен (за компресор); 2. прен. настоятелен; упорит, делови; много бърз, енергичен, динамичен.

high-priced

- [,hai'praist] а скъп.

high-ranking

- [,hai'raae¤ki¤] а 1. старши по чин; 2. изтъкнат, виден.

high-rise

- ['hai'raiz] I. a attr с много етажи; II. п многоетажна сграда.

high-rolling

- [,hai'rouli¤] n ам. разг. пилеене на пари, разточителство.

high-sounding

- ['hai,saundi¤] а 1. громък, шумен, силен; 2. прен. високопарен, пищен (за стил и пр.).

high-speed

- ['haispi:d] n 1. висока/голяма скорост; 2.авт. директна скорост/предавка. ['haispi:d] а 1. високоскоростен; 2. бързодействуващ (за ЕИМ); 3. бързоходен (за двигател); ~ steel бързорежеща/инструментална стомана.

high-spirited

- [,hai'spiritid] a 1. смел, решителен, неустрашим, дръзновен; 2. горещ; буен (и за кон); сприхав: 3. жизнерадостен.

high-strung

- ['haistrл¤] а чувствителен; лесно възбудим, раздразнителен, нервен, напрегнат.

high-toned

- [,hai'tound] а 1. муз. на висок тон/глас; 2. възвишен, благороден; пристоен; 3. моден, изискан; претенциозен, помпозен.

high-up

- ['hai'лp] n разг. важна особа.

high-water mark

- [,hai'wo:tъma:k] n 1. мор. ниво/линия на прилива; линия на високите води (на река, езеро); 2. най-висока/връхна/кулминационна точка; the ~ of English poetry връх/златен век на английската поезия.

highball

- ['haibo:l] n ам. 1. уиски със сода; 2. жп. сигнал за тръгване на влак (с пълна скорост); 3. бърз влак. ['haibo:l] v жп. пътувам/вървя с пълна скорост.

highbinder

- ['hai,baindъ] n ам. 1. член на тайна китайска терористична организация; конспиратор, съзаклятник; 2. гангстер; 3. корумпиран политик.

highboy

- ['haiboi] n висок скрин.

highbrow

- ['haibrau] n разг. интелектуалец, интелигент (и неодобр.). ['haibrau] а неодобр. интелектуален, интелигентски.

higher-up

- [,haiъr'лp] n sl. големец.

highjack

- [] hijack.

highland

- ['hailъnd] n 1. висока (планинска) облает; the H.s планинска (северна) част на Шотландия; 2. pl геол. плато, плоскогорие.

highlander

- ['hailъndъ] n (шотландски) планинец.

highlight

- ['hailait] n 1. изк. силно осветена/светла точка; 2. прен. връхна точка; рl най-хубавите места (в опера, пиеса и пр.); a to be in the ~s в центъра на вниманието съм; to hit the ~s отличавам се, блясвам (за артист), грабвам публиката (за пиеса). ['hailait] v подчертавам, изтъквам, карам да изпъкне.

highly

- ['haili] adv 1. много; силно; крайно; високо; ~ pleased извънредно доволен; 2. благоприятно, благосклонно; to be ~ connected имам връзки, роднина съм с видни хора.

highness

- ['hainis] n 1. височина; висота; възвишеност; 2. висока стелен; the ~ of prices високите цени; 3. величина; 4. Н. височество (титла); His/Your H. Негово/Ваше височество.

hight

- [hait] а ост. поет. наречен; на име.

hightail

- ['haiteil] v разг. бързам; измъквам се; to ~ it офейквам, плюя си на петите.

highway

- ['haiwei] n 1. шосе; 2. главен път (и мор., ав.); ~s and byways главки и странични пътища; 3. прен. прав/най-пряк път; to be on the ~ to success/ruin на път съм да успея/да се проваля.

highwayman

- ['haiweimъn] n (pl -men) ист. разбойник, бандит (на кон).

hijack

- ['haid©aek] v 1. ограбвам (стоки в превозно средство) на път; 2. отвличам (самолет и пр.) с екипажа и товара му; 3. изнудвам, измамвам. ['haid©aek] n отвличане (на самолет и пр.).

hijacker

- ['haid©aekъ] n 1. човек, който отвлича самолет и пр.; 2. ам. sl. бандит; крадец на спиртни напитки (от контрабандисти).

hike

- [haik] v разг. 1. скитам; ходя на екскурзия (пеша); 2. издигам (се), повдигам (се); измъквам се (за риза блуза); 3. ам. повишавам рязко (цени, наем и пр.). [haik] n 1. екскурзия (пеша); 2. ам. увеличение (на надници, цени и пр.).

hiker

- ['haikъ] n турист (пешеходец).

hiking

- ['haiki¤] n туризъм (пеша).

hilarious

- [hi'lЁъriъs] а весел и шумен; оживен.

hilariousness, hilarity

- [hilЁъriъsnis, hilaeriti] n веселост, веселие, веселба.

hill

- [hil] n 1. хълм, височина, възвишение, могила, рид, бърдо, баир; 2. стръмнина, наклон; sharp/steep ~ слизане/качване по стръмнина; 3. куп, купчина, купчинка (напр. мравуняк, кьртичина, торище); 4. attr хълмист; up ~ and down dale 1) по планини и долини; 2) прен. навсякъде; 3) с всички сили, енергично; over the ~ 1) вече минал разцвета си; много възрастен; 2) по лош път; в упадък; to be over the ~ разг. преодолял съм криза/трудности. [hil] v 1. правя на куп; 2. загърлям (картофи и пр., и to ~ up).

hill-billy

- ['hilbili] n ам. 1. селяк, планинец (от Юга в САЩ); 2. народна музика от южните щати.

hill-folk

- ['hilfouk] n 1. планински жители; 2. шотл. разг. феи.

hill-side

- ['hilsaid] n склон.

hill-top

- ['hiltop] n връх на хълм, хребет и пр.

hilling

- ['hili¤] n 1. насип(ване), натрупване; 2. гърлене (на картофи и пр.).

hillman

- ['hilmaen] n (pl -men [-men]) планински жител, планинец.

hillock

- ['hilъk] n 1. хълмче, могила; 2. купчинка.

hillocky

- ['hilъki] а хълмист, неравен.

hilly

- [hili] а хълмист, планински; неравен (за пьт).

hilt

- [hilt] n ефес, дръжка.

him

- [him] pron pers косе. падеж от he го, него; му, на него.

himself

- [him'self] pron 1. refl се, себе си; 2. за усилване: he ~ той самият, сам той (вж. oneself).

hind

- [haind] n 1. сърна, кошута; 2. женската на елен. [haind] n 1. ост. селянин; селяк; 2. диал. земеделски работник. [haind] а заден; ~ carriage последен вагон.

hinder

- ['haindъ] а заден. ['hindъ] v преча, спъвам, спирам, затруднявам, възпрепятствувам; I was ~ed from coming бях възпрепятствуван да дойда.

hindermost

- ['haindъmoust] hindmost.

hindi

- ['hindi:] n езикът хинди.

hindmost

- ['haindmoust] а най-последен, най-заден.

hindoo

- [] Hindu.

hindrance

- ['hindrъns] n пречка, спънка, задръжка, препятствие; мъчнотия.

hindsight

- ['haindsait] n 1. умуване след събитието; закъсняла преценка на събитие; 2. воен. мерник.

hindu

- ['hindu:] I. а индуски; II. п индус.

hinge

- [hind©] n 1. панта; шарнир; 2. еластична връзка (напр. на мида); 3. прен. център, фокус, главен пункт, опорна точка; решаващ фактор; 4. ам. ъгълче (за прикрепване на марка и пр. в албум). [hind©] v 1. закрепям с панти/шарнирно; вися на панти; 2. прен. завися (on от).

hinny

- ['hini] n муле. ['hini] v цвиля (за кон).

hint

- [hint] n 1. намек; подмятане, загатване; to drop/let fall/throw out a ~ намеквам; to take a ~ разбирам намек; вземам си бележка; he will not take a ~ той не разбира от намек; 2. кратък съвет; ~s on housekeeping домакински съвети. [hint] v намеквам; подмятам, загатвам (at за).

hinterland

- ['hintъlaend] n нем. хинтерланд.

hip

- [hip] n 1. бедро; хълбок; ханш; 2. стр. ребро (на покрив); ~ and thigh безпощадно. [hip] n шипка (плодьт). [hip] hep. [hip] разг. ряд. ськр. от hypochondria. [hip] v (-рр-) изпадам в меланхолия, унивам (обик. рр); прен. потискам, угнетявам; досаждам; to be/feel ~ped унил съм; скучно/досадно ми е. [hip] int: ~, ~ hurrah! хип, хип, ура!

hip-bath

- ['hipba:Ґ] n седяща вана.

hip-flask

- ['hipfla:sk] n плоско шишенце (за джоб), павурче.

hipped

- [hipt] а 1. угнетен, унил; 2. ам. разг.: to be ~ on запален съм по.

hippety-hop

- [,hipiti'hop] adv разг. скок-подскок.

hippie

- ['hipi] n хипи.

hippo

- ['hipou] ськр. разг. hippopotamus.

hippocampus

- [,hipъ'kaempъs] n (pl -pi [-pai]) 1. зоол. морско конче; 2. мит. кон с опашка на риба.

hippodrome

- ['hipъdroum] n хиподрум.

hippogriff

- ['hipъgrif] n мит. хипогриф, крилат кон.

hippopotamus

- [,hipъ'potъmъs] n (pl -muses, -mi [-masiz, -mai]) зоол. хипопотам, речен кон.

hippy

- [] hippie.

hipster

- ['hipstъ] hep-cat. ['hipstъ] а с колан на ханша.

hirarch

- ['haiъra:k] n 1. йерарх, първосвещеник; 2. високопоставено лице.

hircine

- ['hъ:sain] a 1. кози; с козя миризма; 2. прен. похотлив.

hire

- [haiъ] n 1. наем; наемане; on ~ под наем; for ~ под наем; свободен (знак на такси); bicycles for ~ велосипеди под наем; 2. наем; заплащане, възнаграждение; заплата; прен. награда. [haiъ] v 1. наемам; главявам, цаня; 2. давам под наем (out); 3. to ~ out ам. разг. постъпвам на служба (as като) (и refl).

hire-purchase

- ['haiъ'paitshis] n 1. продажба/покупка на изплащане; 2. attr на изплащане.

hireling

- ['haiъli¤] n 1. наемен работник; 2. продажник, наемник; 3. наемен войник, наемник.

hirsute

- ['hъ:sju:t] а книж., шег. космат, обрасъл; брадат.

his

- [hiz, iz] pron poss и pred негов, свой, си.

hispid

- ['hispid] а бот., зоол. бодлив; четинест.

hiss

- [his] v 1. съскам; свистя; 2. освирквам; дюдюкам; to ~ s.o. off the stage изгонвам (някого) от сцената с дюдюкане/освиркване. [his] n 1. съсък, съекане, свистене; 2. свиркане; 3. ез. съскащ звук.

hist

- [hist] int тихо! шт!

histology

- [hi'stolъd©i] n хистология.

historian

- [hi'sto:riъn] n историк.

historiated

- [hi'sto:rieitid] a 1. v красен с митологични/символични фигури; 2. снабден с исторически илюстративен материал.

historic

- [hi'storik] а 1. исторически, с историческо значение; 2. ~ tenses грам. исторически времена.

historical

- [hi'storikl] а 1. исторически, отнасящ се до миналото/историята; 2. грам. исторически.

historicity

- [,histъ'risiti] n историческа правдоподобност/достоверност.

historicize

- [hi'storisaiz] v 1. третирам исторически; използувам исторически материали; 2. придавам историческо значение на.

historify

- [hi'storifai] historicize I.

historiographer

- [,histoiri'ogrъfъ] n историограф.

historiography

- [,histo:ri'ogrъfi] n историография.

history

- ['histъri] n 1. история; ancient ~ древна/стара история; прен. минала работа, стара история; modern ~ нова история; to make ~ кова историята; имам епохално значение; to become ~ ставам тема на/оставам в историята; 2. историческа пиеса (особ. Шекспирова).

histrionic

- [,histri'onik] I. a 1. сценичен; актьорски; 2. театрален, позьорски, превзет; фалшив; II. п рl 1. театрално представление/спектакъл; театрално изкуство; 2. театралничене, позьорство, преструвки, превземки.

hit

- [hit] v (hit) 1. удрям, бия, нанасям удар; удрям се (against, on/upon); 2. удрям, улучвам, умервам; попадам в целта; 3. засягам (и прен.), обиждам; to he hard ~ пострадвам; бивам силно засегнат; to ~ s.o. where it hurts засягам някого на болното място, настъпвам някого по мазола; 4. попадам/натъквам се на, намирам, иалучквам: случвам, улучвам; to ~ s.o.'s fancy харесвам се/допадам някому; 5. отгатвам; улучвам; to ~ a likeness улавям прилика; you've ~ it отгатна, позна; улучи; 6. sl. поемам (пъm); пристигам в; to ~ the road/trail/pike/breeze тръгвам на път/да странствувам; to ~ the beach слизам на брега; 7. авт. (до)стигам, вдигам (скорост); 8. разг. бивам публикуван в (печота); to ~ the big spots ам. sl. гуляя, пиянствувам; to ~ the bottle пия много, удрям го на пиянство; to ~ the spot услажда ми се; много ми се харесва; to ~ the pace разг. водя бурен живот, to ~ the roof/ceiling ам. разг. избухвам, побеснявам; it ~s you in the eye очевидно e, не може да не го видиш; ще ти избоде очите; to ~ the hay/sack отивам да спя, лягам си; to ~ the ground ав. sl. кацам, приземявам се; to ~ the silk ав. sl. скачам с парашут; hit back разг. отвръщам (на удара с удар) (at); връщам си го; hit off 1) улавям прилика/сходство; докарвам/имитирам точно; 2) скицирам набързо; 3) to ~ it off погаждам се, разбирам се (with); hit on/upon натъквам се/попадам на; намирам; хрумва ми; hit out удрям силно/наляво и надясно; разг. нападам яростно (at); hit up ам. sl. 1) to ~ s.o. up for изкрънквам от някого (пари и пр.); 2) to ~ it up буйствувам. [hit] n 1. удар; 2. попадение; full ~ точно попадение; 3. нападка; сатирична забележка, сарказъм (at); that was a ~ at me това беше камък в моята градина; 4. разг. успех; сензация (with сред); шлагер; to make a ~ with имам голям успех/добивам голяма популяриост сред; 5. разг. късмет; ~ or miss, ам. ~-and-miss наслуки, както дойде; безразборно; ~ songs, song ~s най-популярни песни, хитове (на грамофонна плоча и пр.).

hit-and-run

- ['hitъn'rлn] а 1. авт. който не спира, когато е блъснал/сгазил някого; 2. воен. ав. който бързо пуска бомбите и бяга.

hit-or-miss

- ['hito:'mis] а нехаен; случаен; безсистемен.

hitch

- [hitsh] v 1. дръпвам, издърпвам, подръпвам (и с up); 2. закачам (се), завързвам (on, onto за); впрягам (и с up); 3, оженвам; to get ~ed sl. оженвам се; to ~ up with събирам се с, оженвам се за; 4. тех. зацепвам; захващам; 5. накуцвам, куцукам; 6. sl. погаждам се, разбирам се; прилягам (with); 7. разг. давам знак (при автостоп). [hitsh] n 1. (по)дръпване; 2. закачване, скачване; 3. спънка, пречка, затруднение; засечка; to go off without a ~ минавам гладко/благополучно; 4. мор. вид възел; 5. впрягане; 6. накуцване; 7. геол. слабо разместване на пластове; 8. ам. разг. военна служба; 9. пътуване на автостоп.

hitch-hike

- ['hitshhaik] v пътувам на автостоп.

hitch-hiker

- ['hitshhaikъ] n човек, който пътува на автостоп.

hither

- ['hia] adv ост. насам; тук; ~ and thither в различии посоки, насам-натам. ['hia] а по-близък, отсамен.

hitherto

- [,hiъ'tu:] adv 1. досега; 2. ост. дотук.

hitlerite

- ['hitlъrait] n 1. хитлерист; 2. attr хитлеристки.

hive

- [haiv] n 1. кошер; 2. рой, рояк (пчели); 3. прен. кошер, мравуняк. [haiv] v 1. прибирам пчели (в кошер), влизам (в кошер); 2. правя мед (в кошер); 3. трупам, натрупвам; 4. живея в общество/на групи; hive off 1) роя се; 2) отцепвам се (from); 3) отделям (се); 4) възлагам работа; отделям средства за филиал.

hives

- [haivz] n pl мед. 1. копривна треска, копривница; уртикария, обрив; 2. круп.

ho

- [hou] int 1. ей, хей: 2. о! я! ax! (изразява учудване).

ho-ho

- ['houhou] int виж ти! (изненада); на! виждате ли! (победоносно); ами! как не! (присмех).

ho-hum

- ['hои'hлm] а разг. 1. бездушен; 2. скучен, безинтересен.

hoar

- [ho:] а поет. 1. побелял, посивял (за коса); 2. побелял (от слана, скреж).

hoar-frost

- ['ho:frost] n скреж, слана.

hoarbound

- [] horebound.

hoard

- [ho:d] n 1. (скрит) запас; 2. съкровище, имане; 3. куп, множество (факти и пр.). [ho:d] v 1. складирам, натрупвам, трупам; (пре)запасявам се; 2. пазя, съхранявам (и прен.); скривам, скътвам (up).

hoarding

- ['ho:di¤] n 1. временна ограда около строеж; 2. място за лепене на афиши/плакати.

hoarse

- [ho:s] а дрезгав; сипкав, пресипнал; to shout o.s. ~ преграквам от викане.

hoarstone

- ['ho:stoun] n 1. побит камък; старинен граничен камък; 2. паметник.

hoary

- ['ho:ri] а 1. побелял, посивял; остарял; 2. стар, древен; почтен; 3. бот. покрит с белезникави влакънца.

hoax

- [houks] v излъгвам, баламосвам, погаждам номер на. [houks] n измама; номер, шега; жур. измислица.

hoaxer

- ['houksъ] n човек, който погажда номера/шеги.

hob

- [hob] n 1. подставка в/до огнище (за затопляне на ядене); 2. тех. червячна фреза; винторез; 3. hobnailЄ. [hob] v (-bb-) подковавам с кабъри. [hob] hobgoblin.

hob-nob

- ['hobnob] v (-bb-) дружа, другарувам; черпя се, пия (with s.o., ~ together); to ~ with the great в близки/приятелски отношения съм с големци. ['hobnob] n sl. лек/приятелски разговор, сладки приказки.

hobble

- ['hobi] v 1. куцам, накуцвам; правя да окуцее; to ~ along вървя куцешком; 2. спъвам (кон) с букаи; 3. прен. спъвам; озадачавам. ['hobi] n 1. куцане, накуцване, куцукане; to have a ~ in o.'s gait куцам, накуцвам; 2. (спъване на кон с) букаи; 3. ост. затруднено положение, спънка.

hobble-skirt

- ['hoblskъ:t] n много тясна пола.

hobbledehoy

- [,hobldi'hoi] n дангалак.

hobby

- ['hobi] n 1. хоби; 2. hobby-horse 2; 3. ист. модел ранен велосипед. ['hobi] n зоол. сокол орко (Faico subbuteo).

hobby-horse

- ['hobiho:s] n дървена пръчка с конска глава (детска играчка); конче (за люлеене); дървен кон на въртележка; 2. любима тема; идея фикс; to ride/mount a ~ (постоянно) подхващам любима тема.

hobgoblin

- ['hobgoblin] n 1. зъл дух; дяволче; 2. плашило.

hobnail

- ['hobneil] n кабър (за подковаване на обуща). ['hobneil] v подковавам с кабъри.

hobo

- ['houbou] n (pl -s, -oes [-ouz]) ам. sl. 1. безделник, скитник; 2. странствуващ работник. ['houbou] v ам. sl. скитам.

hock

- [hok] n 1. зоол. става в долната част на задния крайник на копитно животно; 2. месото на джолан (особ. свински). [hok] v осакатявам (кон); прерязвам сухожилие. [hok] n и Н. бяло рейнско вино. [hok] v sl. залагам (предмет). [hok] n sl.: in ~ заложен (за вещ); в затвора; заборчлял.

hockey

- ['hoki] n сп. хокей (u на лед).

hockey-stick

- ['hokistik] n сп. стик за хокей.

hocus

- ['houkъs] v 1. мамя, измамвам, погаждам номер; 2. упойвам, упоявам (с наркотично средство); 3. слагам наркотик във (вино и пр.). ['houkъs] n питие с наркотик.

hocus-pocus

- [,houkъs'poukъs] n 1. фокус-бокус; жонгльорство; 2. измама, измамничество. [,houkъs'poukъs] v правя фокуси; жонглирам; погаждам номера.

hod

- [hod] n 1. подставка (за носене на тухли на рамо); 2. кофа/съд за въглища.

hod-carrier

- ['hod,kaeriъ] hodman 1.

hodgepodge

- ['hod©pod©] hotchpotch.

hodman

- ['hodmaen]n (pl -men) 1. помощник на зидар; 2. прен. човек, който върши механична/еднообразна/подготвителна работа (за писател и пр.).

hodometer

- [ho'domitъ] odometer.

hoe

- [hou] n мотика. [hou] v копая (с мотика); окопавам; прекопавам.

hoe-cake

- ['houkeik] n ам. царевична питка.

hog

- [hog] n 1. свиня, прасе, особ. кастриран шопар; 2. диал. шиле; биче годиначе; 3. прен. лакомец; егоист; долен/мръсен човек; простак; to go the whole ~ върша нещо докрай/както трябва. [hog] v (-gg-) 1. изкривявам гръб; 2. подстригвам късо (грива); 3. мор. огъвам се, изкривявам се, изкорубвам се, измятам се (за дьно на кораб); 4. сграбчвам/ям лакомо; 5. държа се просташки/грубиянски към; 6. използувам егоистично/само за свои цели; 7. авт. карам лудо/бясно; to ~ it 1) прен. живея в кочина; 2) спя дълбоко/тежко; 3) ям лакомо.

hog's back

- ['hogzbaek] hogback.

hog-fish

- ['hogfish] n зоол. скорпид, морски скорпион (Scorpaena porcus).

hog-tie

- [hogtai] v ам. 1. връзвам (човек) за краката и ръцете (като прасе); 2. прен. връзвам, лишавам от свобода на действие.

hog-wash

- ['hogwosh] n 1. помия (за свиня); 2. прен. глупости.

hogback

- ['hogbaek] n планински хребет/било, стръмно от двете страни.

hogged

- ['hogd] a 1. със стръмно било; 2. Подстриган късо (за грива).

hoggery

- ['hogъri] n 1. стадо свине; 2. прен. свинщина.

hogget

- ['hogit] n 1. млада свиня; 2. шиле.

hoggish

- ['hogish] a 1. свински, като прасе; 2. мръсен; 3. прен. груб, неприятен; лаком; егоистичен.

hoggishness

- ['hogishnis] n разг. 1. лакомия, ненаситност; 2. грубост, простащина; 3. мръсотия, свинщина.

hogshead

- ['hogzhed] n 1. голяма бъчва; 2. мярка за течности 52 1/2 галона (238 л).

hogsty

- ['hogstai] n свинарник; кочина.

hoi polloi

- ['hoipъ'loi] n гр.: the ~ неодобр. масите, простолюдието.

hoick

- [hoik] v ав. издигам (се) рязко; излитам право нагоре.

hoicks

- [hoiks] int дръж! (на куче).

hoist

- [hoist] v вдигам, издигам (знаме, платно); изкачвам (сьс скрипец, кран). [hoist] n 1. вдигане, издигане, изкачване; to give s.o. a ~ бутам някого, да се прехвърли (напр. през стена); 2. тех. лебедка, ридан; подемник; 3. лифт, асансьор.

hoity-toity

- ['hoiti'toiti] а 1. арогантен, с вирнат нос; 2. префърцунен; 3. сприхав, раздразнителен; докачлив, обидчив. ['hoiti'toiti] int какво се ежиш! стига си се фукал!

hokey-pokey

- ['houki'pouki] n разг. 1. фокус-бокус; 2. евтин сладолед, който се продава по улиците.

hokum

- ['houkъm] n ам. sl. 1. глупост(и); 2. шарлатанство, измама; 3. театр. евтин(и) ефект(и).

hold

- [hould] v (held [held]) 1. държа; държа се; to ~ hands държим си ръцете; to ~ o.s. well имам хубава стойка, държа се изправено; a glue that ~s лепило, което държи/лепи добре; 2. поддържам, крепя; държа здраво; подпирам (u с up); издържам; 3. задържам; удържам (позиция, неприятел и пр.); държа се, не отстъпвам; to ~ the fort владея/държа крепостта; прен. удържам фронта, временно спасявам положението; to ~ o.'s way/course държа сыцата посока, следвам курса си; 4. имам сила, в сила съм, важа; does your offer still ~? предложението ти важи ли още? the same ~s good/true for/in respect of същото важи за; 5. притежавам, имам; владея; заемам (дльжност и пр.); имам (звание, титла); to ~ a medal носител съм на медал/орден; to ~ a professorship професор съм; 6. съдържам; побирам; car that ~s five people петместна кола; 7. държа, привличам, завладявам (човек, внимание и пр.); to ~ the stage 1) държа вниманието на публиката (за артист); 2) задържам се, играя се дълго (за пиеса); 3) предмет съм на разговори; 8. държа се, задържам се, трая; if your luck ~s ако не ти изневери щастието/късметът; 9. спирам, задържам; преча, попречвам; въздържам (се) (и с back, up, in); to ~ o.'s fire воен. не стрелям, не откривам огън; to ~ o.'s tongue/mouth/peace държа си езика, мълча си, трая си; ~ your jaw/noise! дръж си езика! млъкни! there's no ~ing him не можеш да го спреш, неудържим е; 10. постоянствувам; непоклатим/верен съм; държа (на обещание и пр.); упорству вам; 11. държа, задържам (в плен и пр.); 12. провеждам, организирам (събрание, избори и пр.); давам (прием и пр.); to ~ intercourse with поддържам връзки с; 13. поддържам (мнение, теория), на мнение съм; смятам, считам, мисля, твърдя; to ~ a belief смятам, считам, вярвам; to ~ s.o. to lie a fool считам някого за глупак; to ~ s.o. responsible смятам/считам/държа някого отговорен; 14. празнувам, тача, спазвам (обичай, празник); to ~ s.o. dear някой ми е скъп/мил; to ~ s.th. lightly не ценя нещо; to ~ s.o. in respect/estimation уважавам/отнасям се с уважение към някого; to ~ s.o. in abhorrence/abomination изпитвам отвращение към някого; to ~ s.o. to his word/promise карам/принуждавам някого да изпълни обещанието си; to be left ~ing the bag/the baby 1) оставам на сухо; 2) опирам пешкира; hold against разг.: to ~ s.th. against s.o. сърдя се някому/обвинявам някого за нещо; hold back 1) спирам, задържам (тьлпа, сьлзи и пр.); обуздавам; 2) спъвам, преча на (развитие, напредьк и пр.) (from); 3) въздържам се, колебая се, дърпам се (from s.th., from doing s.th.); държа се настрана; 4) скривам, премълчавам; 5) забавям; hold by придържам се о/към; вслушвам се в, следвам (съвет); hold down 1) натискам; прен. потискам; 2) ограничавам; намалявам; поддържам на известно ниво; to ~ down o.'s voice не говоря много високо; 3) разг. задържам се на работа/служба; справям се с работа; hold forth 1) ораторствувам, многоглаголствувам; 2) предлагам (като примамка), примамвам с (надежди и пр.); hold in 1) стягам (юзда и пр.), спирам; задържам; 2) прен. въздържам, не издавам (чувства и пр.); въздържам се (и reft) (from); hold off 1) задържам (неприятел); държа (някого) настрана/на разстояние; 2) забавям (се), отлагам (с ger); hold on 1) държа се, крепя се, задържам се (to за, о); 2) запазвам (самообладание, поданство, пари и пр.); 3). издържам (при трудно положение), чакам, почаквам; 4) крепя, придържам, прикрепвам; 5) чакам на/не затварям телефона; hold out 1) подавам (рька и пр.); 2) предлагам; давам (надежда, обещание и пр.); 3) представям; reft представям се (as, for за); 4) издържам; задържам се, неотстъпвам, държа се; to ~ out against устоявам на; 5) стигам (за провизии, пари), 6) to ~ out on s.o. разг. опъвам се някому; крия нещо от някого; 7) разг. прoтакам споразумение (с надежда да получи повече) (for); отказвам да работя, докато не ми се плати повече; the unions are ~ing out for more than their original demands трейдюнионите протакат преговорите, за да получат повече от първоначалните си искания; 8) задържам се (за хубаво време); hold over 1) забавям; отлагам; 2) оставам (някьде, на служба и пр.); 3) запазвам (стоки за някого); 4) продължавам (прожектиране на филм и пр.); 5) заплашвам (някого) с; 6) юр. задържам (свидетели и пр.); hold to 1) придържам се към (мнение и пр.); 2) държа курс (за кораб); 3) to ~ s.o. to his promise заставям някого да изпълни обещанието си; hold together 1) обединявам, сплотявам; сплотен съм; 2) крепя се, не се разпадам/разглобявам; 3) имам връзка, свързан съм; drink and crime often ~ together пиянството и престъпността често са свързани помежду си; this story won't ~ together този разказ е съвсем несвързан; the roots of the trees ~ the soil together корените на дърветата задържат почвата; hold under държа в подчинение; hold up 1) държа изправен/нагоре; изправям; вдигам; to ~ up o.'s head вдигам глава (и прен.); прен. гледам хората в очите; 2) придържам, прикрепям; my legs won't ~ me up не ме държат краката; 3) издържам на напрежение; 4) задържам се (за хубаво време); 5) спирам; задържам; забавям; 6) нападам с цел грабеж; 7) излагам (на присмех и пр.) (to); 8) разг. карам я, справям се; понасям нещастия/несгоди; hold with разг. съгласявам се/съгласен съм на/с; поддържам; одобрявам (обик. отр.); don't ~ with such behaviour не одобрявам такова поведение; I don't ~ with divorce не одобрявам/съм против развода (по принцип). ['hould] n 1. хващане, задържане; to have ~ of държа; to keep ~ of s.o./s.th. задържам/не изпускам/вкопчвам се в някого/нещо; to get ~ of придобивам, свързвам се/сдобивам се с; влияя силно на; to catch/grip/take/lay/grab/scize ~ of хващам здраво, сграбчвам; to take ~ установявам се, затвърдявам се (за мнение и пр.); a book difficult to get ~ of книга, която трудно се намира; to slip from s.o.'s ~ измъквам се/изплъзвам се от ръцете на някого; to leave/lose ~ of пускам; изпущам; to lose o.'s ~ on reality губя чувство за реалност; 2. власт, контрол; авторитет, влияние; to have a ~ on/over s.o. имам власт/влияние върху/над някого; to take ~ of o.s. овладявам се, стягам се; to maintain a ~ воен. владея; 3. дръжка; място за хващане/стъпване (на скала и пр.); 4. ост. затвор; укрепено място; крепост; 5. ам. разбиране; to get ~ of what is happening схващам какво става; 6. Бокс хватка; with no ~s barred без спазване на всякакви правила (при борба); 7. муз. фермата. ['hould] n 1. мор. трюм; 2. ам. ав. помещение за багаж.

hold-all

- ['houldo:l] n чанта (за всякакви предмети); войнишка торба; денк.

hold-back

- ['houldbaek] n 1. задръжка; пречка, препятствие; 2. ам. спиране; забавяне.

hold-up

- ['houldлp] n 1. нападение (на в лак, банка и пр. за грабеж); 2. нападател, бандит, разбойник (и ~ man); 3. спиране, задържане, забавяне (на движение).

holder

- ['houldъ] n 1. държач, дръжка (на инструмент) (особ. в сьчет.); cigarette-~ цигаре; 2. носител (на титла, купа и пр.); човек, който заема пост/служба; 3. притежател, собственик; 4. наемател; арендатор; 5. юр. притежател на полица; 6. тех. рамка; стойка, опора.

holdfast

- ['houldfa:st] n 1. тех. скоба; кука; челюсти (на инструмент); 2. тех. анкър; фундамент на плоча; 3. дърводелско менгеме/стиска; закрепване; 4. бот. мустачки; зоол. смукалце.

holding

- ['houldi¤] n 1. (за)хващане; тех. прикрепване; 2. владеене, притежаване; 3. имение; аренда; участък земя; 4. фин. авоар; вложение; gold and silver ~ of a country златна и сребърра наличност на една страна; 5. юр. съдебно решение/практика.

holding company

- ['houldi¤ 'kлmpъni] n акционерно дружество, което владее ценните книжа на други дружества и ги контролира.

holdout

- ['houldaut] n ам. човек, който протака (преговори) в очакване на по-благоприятни условия.

holdover

- ['houldouvъ] n ам. човек, който остава на служба след изтичане на даден срок.

hole

- [houl] n 1. дупка, дупчица; трапчинка, вдлъбнатина; яма, трап; in ~s с/на дупки; 2. отвърстие, изход; отвор; to leave a ~ to creep out at прен. оставям си вратичка; 3. дупка, бърлога (на животно); 4. затънтено място; малко, лошо жилище, "дупка"; 5. метал, всмукнатина; кухина (в отливка); шупла (в стькло); 6. мин. взривна дупка; сондажен отвор; 7. ав. ост. въздушна яма; 8. голф дупка; вкарване на топката, точка; 9. вир(че); 10. заливче; 11. sl. затруднено положение; to be in a (devil of a) ~ загазил съм ro; 12. разг. нелогичност; недостатък; ~ in s.o.'s coat петно върху името на някого; to pick/knock ~s in намирам махана на/кусури на, разкритикувам (доводи); money burns/makes a ~ in o.'s pocket не задържам пари; to make a ~ in много намалявам (запаси); to make a ~ in the water удавям се (при самоубийство). [houl] v 1. правя дупка (в); пробивам отвор; пробивам (се) (и за чорап, кораб и пр.); 2. вкарвам/влизам (в дупка); сп. отбелязвам точка; hole out голф вкарвам топката в дупка; hole up 1) крия се, укривам се; 2) зимувам в дупката си (за животно).

hole-and-corner

- [,houlъn'ko:nъ] а пренебр. таен, секретен; съмнителен; ~ dealings съмнителни/нечисти работи.

holey

- ['houli] а на дупки.

holiday

- ['holidei] n 1. празник; почивен ден; general ~ неприсъствен ден; to keep/make ~ празнувам; 2. обик. pl ваканция, отпуска; to take a ~ вземам си отпуска; почивам си; to be on (o.'s) ~ прекарвам си отпуската, в отпуска съм; 3. attr ваканционен; празничен; ~ crowds тълпи от екскурзианти/летовници; Roman ~ удоволствие от страданието на друг. ['holidei] v прекарвам отпуска/ваканция; летувам.

holidaymaker

- ['holidei,meikъ] n 1. човек, който празнува; 2. летовник; екскурзиант.

holiness

- ['houlinis] n светост; His H. цьрк. Негово Светейшество (титла на папа, православен патриарх).

holla

- ['holъ] hollo(a).

holland

- ['holъnd] n 1. грубо ленено платно; 2. pl вид холандски джин.

holler

- ['holъ] v sl. викам, крещя.

hollo(a)

- ['holou] int ост. ей! хей! ['holou] v викам, крещя; викам куче (по време на лов). ['holou] n викът "ей", "хей".

hollow

- ['holou] n 1. кухина; празнина; пещера; 2. вдлъбнатина, хлътнатина; падина, котловина; 3. хралупа, коруба. ['holou] а 1. кух, празен; 2. вдлъбнат; хлътнал (за бузи); 3. дълбок (за съд); 4. глух, тъп, неясен (за звук, тон); 5. прен. празен, несериозен; неискрен, фалшив, лъжлив; без стойност/значение (за победа); ~ laugh неискрен смях; 6. sl. гладей. ['holou] v дълбая, издълбавам (обик. с out); ам. ставам кух. ['holou] adv разг. 1. кухо, неубедително; the accusations rang ~ обвиненията прозвучаха неубедително; 2. напълно; to beat ~ разг. правя на пух и прах.

hollow-eyed

- ['holouaid] а с хлътнали очи.

hollow-ware

- ['holouwЁъ] n (дълбоки) порцеланови/фаянсови/метални съдове/съдини.

holly

- ['holi] n бот. джел, кошличар, бодлива зеленика (llex).

holly-oak

- ['holiouk] holm« 1.

hollyhock

- ['holihok] n бот. ружа (Аlthaea rosea).

holm

- [hourn] n 1. островче (особ. в река); 2. низина край река. [hourn] n бот. 1. зелен дъб (и ~ -oak) (Quercus ilex); 2. holly.

holocaust

- ['holъko:st] n 1. всесъжение,пълно изгаряне на жертвено животно; 2. прен. унищожение, гибел.

holocene

- ['hoiъ,si:n] n геол. холоцен.

holograph

- ['holougra:f] n саморъчио написан документ. ['holougra:f] а саморъчен.

hols

- [holz] n pl уч. sl. ваканция.

holster

- ['houlstъ] n кобур.

holt

- [hoult] n горичка, горист хълм. [hoult] n 1. дупка (особ. на видра); 2. убежище.

holus-bolus

- [,houlъs'boulъs] adv разг. на един дъх/път, наведнъж.

holy

- ['houli] а 1. свят, свешен; the H. Ghost/Spirit Светият дух; ~ war свещена война; ист. кръстоносен поход; H. Communion communion 5; 2. благочестив, отдален на бога; религиозен, набожен; holier than thou високомерен, самомнителен, самодоволен; H. Joe ам. sl. военен свещеник. ['houli] n: ~ of holies Светая светих.

holystone

- ['houlistoun] n пемза. ['houlistoun] v мор. търкам/мия (палуба) с пемза.

homage

- ['homid©] n 1. почит, уважение; тачене, зачитане; to pay/do ~ to отдавам почит на, почитам; 2. ист. полагане клетва от васал пред неговия сюзерен.

hombre

- ['ombrei] n исп. sl. човек.

homburg

- ['hombъ:g] n мека шапка.

home

- [houm] n 1. дом; домашно/бащино огнище; жилище, къща; at ~ day журфикс; to be at ~ вкъщи съм; приемам (гости); not to be at ~ to s.o. не приемам някого, не съм вкъщи за някого; to be/feel at ~ чувствувам се като у дома си; to make o.s. at ~ чувствувам се като у дома си, разполагам се; to be away from ~ няма ме вкъщи, отсъствувам; long/last ~ гробът; to go to o.'s last ~ погребват ме; to be at ~ in/on/with запознат съм добре с, владея; 2. семейство; семеен живот; have you news from ~? имате ли известие от вашите? 3. родина (и на животно, растение), отечество; 4. метрополия; the old ~ метрополията; старият свят; родината, отечеството; 5. приют; сиропиталище; частна клиника; разг. клиника за психично болни; 6. сп. врата; финиш, финал; 7. място, в коего играчът не можеда бъде хванат (при детски игри); 8. база (на експедиция и пр.); ~ from ~ (уютно) място, където човек се чувствува като у дома си; to sit at ~ пасивен съм, бездействувам; near ~ прен. който засяга (някого) отблизо (за забележка, коментар и пр.). [houm] a 1. домашен; семеен; роден; ~ science/economics домакинство (учебен предмет); 2. вътрешен (и за тьрговия, новини и пр.); местен (за стоки, отбор от играчи и пр.); H. Guard войски за вътрешна отбрана, опълчение (в Англия); ~ game сп. игра/мач на собствен терен; 3. обратен (за влак, пьтуване и пр.). [houm] v 1. връщам се у дома (особ. за пощенски гьльб и др. животно); 2. намирам пътя за дома; 3. живея (някьде); 4. приютявам; настанявам в дом; 5. изпращам (нещо) вкъщи; 6. ав. насочвам (ракета и пр.) към цел; бивам насочен, самонасочвам се (за ракета) (on to, ам. in on към). [houm] adv 1. вкъщи, у дома; to go ~ отивам си у дома; to come ~ връщам се у дома; 2. в сьчет. с гл. в определеното място; докъдето трябва/може; навътре, надълбоко; в целта; to shoot/push/drive the bolt ~ залоствам добре резето; to push an attack ~ воен. извършвам успешна атака; to press/hammer o.'s advantage ~ максималио използувам предимството си; to come/get/strike/go/hit ~ нанасям съкрушителен удар, улучвам чувствителното място; попадам в целта (за удар, и прен.); to hit it ~ to s.o. накарвам някого да разбере, набивам в главата на някого; to bring ~ to s.o. накарвам някого да почувствува/да разбере; it came ~ to me that осъзнах, че; 3. сп. до финала; to scrape ~ прен. едва изкарвам/се измъквам/се оправям.

home Office

- ['houm,ofis] n Министерство на вътрешните работи (в Англия).

home Rule

- [,houm'ru:l] n ист. самоуправление, автономия (в Ирландия).

home Secretary

- ['houm'sekrъtri] n министьр на вътрешните работи (в Англия).

home craft

- ['houmkra:ft] n домашна индустрия.

home-baked

- ['houmbeikt] а домашен (за хляб и пр.).

home-bird

- ['houmbъ:d,] n домашар, домосед.

home-body

- ['houm,bodi] n домашар, домосед.

home-bred

- [,houm'bred] а 1. доморасъл; 2. домашен; роден; 3. прост, простоват.

home-counties

- [,houm'kauntiz] n рl графствата около Лондон.

home-delivery

- ['houmdi'livъri] n търг. доставяне/доставка на стоки по домовете.

home-felt

- ['houmfelt] a 1. дълбоко почувствуван, прочувствен; 2. интимен, личен, вътрешен.

home-grown

- [,houm'groun] a 1. местен (не вносен за храни); 2. aм. прен. местен (за политик).

home-help

- ['houmhelp] n жена за чистене.

home-like

- ['houmlaik] а 1. домашен; 2. уютен, приветлив, приятен; 3. прост, естествен.

home-made

- [,houm'meid] а домашен, направен вкъщи.

home-stretch

- ['houmstretsh] n 1. сп. финална права; 2. прен. последен етап (на начинание и пр.).

home-thrust

- [,houm'Ґrлst] n 1. фехт. сполучлив/точен удар; 2. остра забележка: забележка на място/която засяга.

homebound

- ['houmbaund] a 1. който e на път за дома (за короб, пътник); 2. затворен вкъщи (за инвалид).

homeland

- ['houmlaemd] n родина, отечество.

homelinese

- ['houmlinis] n 1. домашна обстановка; уютност; 2. простота, непретенциозност; 3. aм. грозноватост.

homely

- ['houmli] а 1. домашен, уютен, приятен; 2. обикновен, прост, непретенциозен; 3. aм. грозничък.

homemaker

- ['houm,meikъ] n домакиня, пазителка на домашното огнище.

homeo-

- [] homo-.

homer

- [houmъ] n 1. пощенски гълъб; 2. човек/животно, коего лесно се ориентира/си намира пътя за дома.

homeric

- [hou'merik] а омировски; ~ battle обик. upoн. героична борба; ~ laughter силен/неудържим смях.

homesick

- ['houmsik] а обзет от носталгия/мъка по родината/дома.

homesickness

- ['houmsiknis] n носталгия.

homespirn

- ['houmspлn] I. a 1. ръчно изтъкан; домашен (за платно); 2. прен. прост; груб; II. п домашно платно.

homestead

- ['houmsted] а 1. дом; чифлик; ферма; 2. aм. земя/участък, даден на зяселник.

homesteader

- ['houmstedъ] n aм. заселник с право на ползуване на участък от земя с постройки.

homeward

- ['houmwъd] adv към къщи/дома. ['houmwъd] а който води към дома.

homeward-bound

- ['houmwъd,baund] а който e на път за дома (за короб).

homewards

- ['houmwъdz] homewardЄ.

homework

- ['houmwъ:k] n 1. уч. домашна работа; 2. прен. необходима подготовка (за разисквания, дебати и пр.)' to do o.'s ~ подготвям се.

homey

- [] homy.

homicidal

- [,homi'saidl] a 1. убийствен, смъртоносен; гибелен, пагубен; 2. ам. склонен да убива.

homicide

- ['homisaid] n 1. убиец; 2. убийство; justifiable ~ юр. убийство при смекчаващи вината обстоятелства; 3. ам. полицейско отделение "убийства"; ~ squad отдел/екип за разследване на убийства.

homiletics

- [homiletiks] n pl с гл. в sing хомилетика.

homily

- ['homili] n цьрк. проповед, хомилия.

homing

- ['houmi¤] I. а на път за дома; II. п тех. самонасочване (към цел); ~ missile самонасочващ се снаряд.

hominid

- ['hominid] n зоол. човек, хоминид (от сем. Hominidae).

hominy

- ['homini] n 1. качамак, мамалига; 2. aм. едро смляна/сгрухана царевица.

homlincule

- [ho'mл¤kju:l] n 1. хомункул(ус); 2. малко човече, джудже.

homlinculus

- [ho'mл¤kju:lъs] n 1. хомункул(ус); 2. малко човече, джудже.

homo

- ['houmou] n (pl homos) зоол. човек; the genus H. човечеството. ['houmou] n sl. хомосексуалист.

homo-

- ['houmou] pref също като, подобен, от същия вид.

homoeo-

- ['houmjou] pref също като, подобен, от същия вид.

homoeopathy

- [,houmi'pъҐi] n хомеопатия.

homogamons

- [ho'mogъmъs] а бот. самооплождащ се, самоопрашващ се.

homogeneity

- [,homod©e'ni:ti] n еднородност, хомогентност.

homogeneous

- [,homo'd©di:njъs] а еднороден; хомогенен, еднакъв; мат. съизмерим.

homogenize

- [ho'md©ъnaiz] v хим. хомогенизирам.

homogenous

- [ho'mod©inъs] a биол. хомогенен, еднороден.

homograph

- ['homougra:f] n ез. омограф.

homography

- [ho'mografi] n еднакъв правопис на думи с различии значения и произношение.

homoio-

- ['homoiou] homo-; homoeo-.

homonym

- ['homъnim] n 1. ез. омоним; 2. едноименник.

homonymous

- [ho'monimъs] a 1. едноименен; 2. омонимен; 3. двусмислен.

homonymy

- [ho'monimi] n ез. омонимия.

homosexual

- [,homou'seksjuъl] I. а хомосексуален; II. n хомосексуалист.

homosexuality

- [,homouseksju'aeliti] n хомосексуализъм.

homy

- ['ho:ni] a 1. рогов; роговиден; 2. груб/твърд като рог; мазолест; ~-handed с мазолести ръце.

hone

- [houn] n 1. точило (особ. за брьснач); брус; 2. тех. хон, хонинговъчна глава; 3. дребнозърнест пясъчник. [houn] v 1. точа, наточвам (с брус); 2. тех. хонинговам, заглаждам, притривам.

honest

- ['onist] а 1. честен; почтен; ~ to God! честна дума! наистина; 2. прям, искрен; безпристрастен; правдив; to be quite ~ about it откровено казано, право да си кажа; 3. истински; съвестно изпълнен; неподправен; to do an ~ day's work работя добросъвестно цял ден; 4. ост. целомъдрен; добродетелен; to make an ~ woman of оженвам се за (обезчестена жена).

honest-to-goodness

- ['onisttъ'gudnis] а разг. истински, действителен, оригинален.

honestly

- ['onistli] adv честно (казано).

honesty

- ['onisti] n 1. честност; почтеност; 2. правдивост; прямота.

honey

- ['hлni] n 1. мед (и прен.); ~ of a girl сладурана; 2. нектар; 3. гал. мили, скъпи; 4. attr меден, сладък. ['hлni] v 1. подслаждам (с мед); 2. ост., aм. разг. говоря гальовно; лаская, приласкавам.

honey locust

- ['hлni,loukъst] n бот. рожков (дьрво) (Gleditsia triacanthos).

honey-bee

- ['hлnibi:] n зоол. медоносна пчела (Apis mellifera).

honey-buzzard

- ['hлni'bлzъd] n зоол. осояд (птица) (Pernis apivora).

honey-dew

- ['hлnidju:] n 1. медена роса (екскрет на листна въшка); 2. поет. нектар; амброзия; 3. тютюн, подсладен/напоен с мед; 4. ~ melon пъпеш от сорта "медена роса".

honey-mouthed

- ['hлnimaud] а сладкодумен; ласкателен меден.

honeycomb

- ['hлnikoum] n 1. восъчна/медена пита; 2. повърхност/украса/плат с шестоъгълни шарки; клетъчна конструкция; 3. метал. отливка с раковини; шупли; 4. аttr шуплест, порест; клетьчен; с шестоъгълни шарки. ['hлnikoum] v 1. надупчвам; правя/ставам на решето; a rock ~ed with galleries скала, прорязана от галерии; 2. прен. подронвам, подривам.

honeyed

- ['hлnid] а 1. меден, подсладен; сладък като мед; 2. прен. ласкателен, меден.

honeymoon

- ['hлnimu:n] n меден месец (и прен.); сватбено пътешествие. ['hлnimu:n] v правя сватбено пътешествие (to, at).

honeysuckle

- ['hлni,sлkl] n бот. орлови нокти (Lonicera).

honied

- [] honeyed.

honk

- [ho¤k] n 1. крясък (на дива гьска); 2. авт. ост. сигнал (на сирена). [ho¤k] v 1. кряскам (за дива гьска); 2. авт. давам сигнал.

honky-tonk

- ['ho¤kito¤k] n sl. 1. долнопробна кръчма/кабаре; евтино забавление; 2. джаз, свирен на раздрънкано пиано.

honor

- [] honour, honourable.

honorable

- [] ам. honour, honourable.

honorarium

- [,onъ'rЁъriъm] n (pl -riums, -ria [-riъ]) хонорар, парично възнаграждение.

honorary

- ['ъnъrъri] а 1. почетен, неплатен, извършен на обществени начала; 2. който е въпрос на чест; юр. естествен (за задьлжение).

honorific

- [,onъ'rifik] I. a 1. почетен; изразяващ почит; 2. почтителен; II. п 1. почтително обръщение, титла изразяваща уважение; 2. титла (на доктор, професор и пр.).

honour

- ['onъ] n 1. чест; in ~ of в чест на; point of ~ въпрос на чест; on/upon my ~! ~ bright! честна дума! to pledge o.'s ~ давам честна дума; to put s.o. on his ~ задължавам някого да даде честна дума (че ще направи нещо); to be bound in ~ морално съм задължен; 2. почит, уважение; to have/hold in ~ почитам, уважавам, ценя високо; to give ~ to оказвам/засвидетелствувам уважение/почит на; 3. добро име, репутация; целомъдрие; 4. честност; благородство; 5. рl почести, награди; ордени; the funeral/last ~s последни почести; ~s list, birthday ~s отличия/титли и пр., които монарх дава по случай Новата година или рождения си ден; the ~s rested with him той излезе победител; 6. рl унив. отличие (особ. при специализиран курс); ~s degree диплома с отличие; 7. обрьщение кьм сьдия: Your H. Ваше благородие; 8. рl карти оньори; 9. рl разг. задължения на домакин; to do the ~s (of the house, at the table) изпълнявам задълженията на домакин; забавлявам гостите; ~s of war почетни условия при капитулация; ~ system провеждане на писмени изпити без надзор на преподаватели; ~s are even силите са равни (и прен.); code/laws of ~ 1) правила за поведение; 2) правила за провеждане на дуел. ['onъ] v 1. почитам, уважавам; 2. удостоявам (with); 3. търг. плащам в срок (полица); акцептирам (менителница); 4. удържам (обещание и пр.); to ~ o.'s signature изпълнявам поето с подпис задължение.

honourable

- ['onъrъbl] а 1. почтен, честен, благороден; 2. почетен; 3. уважаем, почитаем; 4. H., ськр. Hon. титла на синове и дъщери на барон/почетни дами/съдии/членове на Камарата на общините/американския Конгрес; Most H. многоуважаеми (обръщение кьм маркиз и пр.); Right H. многоуважаван (титла на министри и пр.).

hooch

- [hu:tsh] n ам. sl. контрабандна спиртна напитка.

hood

- [hud] n 1. качулка (и зоол.); гугла; капишон; унив. капишон (знак за научна степен); 2. капак, похлупак; 3. наочник (на кон); 4. ам. тех. капак на механизъм/автомобилен двигател; 5. сгъваем покрив (на автомобил), гюрук; 6. тех. смукателен шкаф, лабораторна камина. [hud] v 1. покривам с качулка/капак и пр.; 2. слагам наочници на (кон). [hud] n ам. sl. хулиган. [hud] n ам. sl. ськр. от hoodlum.

hooded

- ['hudid] a 1. с качулка/гугла; 2. зоол. качулат.

hoodlum

- ['hu:dtъm] n sl. хулиган; гангстер.

hoodoo

- ['hu:du:] n 1. магии; 2. човек/предмет, който носи нещастие; 3. геол. ерозионен/еолов стълб. ['hu:du:] v 1. нося нещастие на; 2. правя магии, омагьосвам.

hoodwink

- ['hudwi¤k] v l. слагам наочници на (кон); 2. завързвам очите на (човек); 3. мамя, измамвам, изигравам.

hooey

- ['hu:i] n ам. sl. врели-некипели, празни приказки, глупости.

hoof

- [hu:f] n (pl hoofs и hooves) 1. копито; 2. Копитно животно; on the ~ жив (за добитьк); 3. шег. човешки крак. [hu:f] v 1. ритам с копито; 2. sl. вървя пеш, трамбовам; 3. sl. танцувам; to ~ out sl. изритвам, изгонвам/изхвърлям; натирвам.

hoofbeat

- ['hu:fbi:t] n тропот на копита.

hoofed

- [hu:ft] а копитен.

hoofer

- ['hu:fъ] n sl. професионален танцьор.

hook

- [huk] n 1. кука, ченгел; кукичка (на телено копче); ~ and eye телено (мъжко и женско) копче; 2. въдица (и прен.); 3. канджа; 4. сърп; крив нож; 5. Остра извивка, завой (на река); геогр. нос; 6. голф, крикет кос удар; бокс къс удар със свит лакът; 7. pl sl. пръсти; a by ~ or by crook с всички средства; така .или иначе, по един или друг начин; ~, line and sinker пълно, напълно, цялостно; to be on the ~ разг. в затруднение/натясно съм; to be/get off the ~ излизам от затруднение, отървавам се от беда/неприятност; to drop off/pop off the ~s sl. умирам, пуквам; off the ~s 1) преодолял трудностите; 2) откачен (за телефонна слушалка); to go off o.'s ~s 1) полудявам; 2) извън себе си съм; 3) умирам, хвърлям топа; to go on o.'s own ~ sl. действувам caмостоятелно/по свой почин/решително/смело; to sling/take o.'s ~ sl. офейквам, плюя си на петите; (обик. imper или int) sling your ~ ! да те няма! Махай се! вън! [huk] v 1. хващам (риба с вьдица, и прен.); 2. закачам (се), окачам, окачвам (на кука); 3. свивам (се), извивам се във вид на кука; свивам (прьсти); 4. закопчавам (се) (за дреха); 5. sl. пипам, крада на дребно; б. бокс удрям отстрани със свит лакът; голф, крикет удрям (топката) косо/наляво; 7. ам. правя черга с клупчета прежда и пр., прекарана с кука през канава; to ~ it sl. офейквам; hook on хващам се (to зa); to be/get ~ed on sl. ставам наркоман; пристрастявам се към (нещо); hook up 1) захващам/залавям с кука; 2) скачвам, скачам, включвам (механизьм, международна телевизионна програма и пр.); 3) сприятелявам се (with с).

hook-nosed

- ['huknouzd] а с орлов нос.

hook-up

- ['hukлp] n 1. съединение; захващане; 2. ам. рад. едновременно предаване на една и съща програма от няколко станции; 3. ам. прокарване (напр. в къмпинг) на канализация, вода и електричество; 4. ам. разг. съюз (често между антагонистични елементи).

hook-worm

- ['hukwъ:m] n зоол. анкилостома (Ancylostoma, Necator).

hookah

- ['hukъ] n наргиле.

hooked

- [hukt] a 1. крив, изкривен, извит; ~ nose орлов нос; 2. снабден с куки; 3. закопчан; закачен, окачен; 4. sl. пристрастен (кьм наркотици); увлечен (on, by от, в).

hooker

- ['hukъ] n 1. човек, който хваща/улавя/закача (нещо) с кука; 2. рьгби нападател; 3. ам. sl. проститутка. ['hukъ] n мор. 1. двумачтов холандски рибарски кораб; 2. малка английска рибарска лодка; 3. ам. пренебр. стара черупка.

hookey

- ['huki] n ам. sl.: to play ~ фъскам, бягам от училище.

hooky

- [] hookey.

hooligan

- ['hu:ligъn] n хулиган.

hooliganism

- ['hu:ligъnizm] n хулиганство, хулиганщина.

hoop

- [hu:p] n 1. обръч; 2. колело, обръч (за детска игра); 3. обръч (ни кринолин); 4. халка (на прьстен); 5. крокет врата; ам. баскетбол ръбът на коша; 6. тех. пръстен, гривна; венец; пояс; скоба; рамка; 7. голям обръч (покрит с хартия, използуван в цирка); to go/be put through the ~s понасям/изтърпявам изпитания/мъчения; to put through the ~(s) подлагам на изпитания. [hu:p] v 1. стягам/затягам (с обръч); надявам обръч на; 2. обкръжавам, обхващам. [hu:p] whoop.

hoop-la

- ['hu:pla:] n 1. панаирджийска игра с халки; 2. ам. разг. суетня, оживление; 3. ам. нещо казано, за да обърка.

hooper

- [hu:pъ] n бъчвар, кацар.

hooping-cough

- [] whooping-cough.

hoopoe

- ['hu:pu:] n зоол. папуняк (Upupa epops).

hooray

- [hu'rei] hurrah.

hoot

- [hu:t] v 1. крещя, рева (подигравателно/от paдост); викам "у-у-у-", дюдюкам, освирквам (at); to ~ o.'s disapproval изразявам неодобрението си с дюдюкане; 2. свиря, давам сигнал (за сирена, автомобил и пр.); 3. бухам (за бухал); 4. фуча (за вятър); hoot away/off/out изгонвам с дюдюкане; hoot down заглушавам с дюдюкане. [hu:t] n 1. крясък; разг. силен смях; присмех; дюдюкане; 2. бухане (на бухал); 3. сигнал (на сирена, автомобил и пр.), рев (на сирена).

hootenanny

- ['hu:tanaeni] n ам. разг. забава, при която се пеят народни песни.

hooter

- ['hu:tъ] n сирена, свирка.

hootnanny

- [] hootenanny.

hoots

- [hu:ts] int шотл. пфу! тю! (нетьрпение), ей! (нeдоверчивост); ами! как не! как-щяло!

hoove

- [hu:v] n вет. подуване на корема (от газове).

hoover

- ['hurvъ] n прахосмукачка. ['hu:vъ] v разг. чистя с прахосмукачка.

hooves

- [] вж. hoof.

hop

- [hop] v (-pp-) 1. подскачам, скачам (на един крак - за човек); карам да отскача (топка и пр.); 2. прескачам (ограда) (и с over); 3. куцам (и с along); 4. пътувам (особ. сьс самолет); 5. ам. разг. качвам се в движение и пътувам без билет; to ~ a train пътувам без билет; 6. ав. sl. излитам (и с off); прелитам; 7. прескачам, отивам набързo (over, to); 8. sl. танцу вам; to ~ the stick/twig sl. 1) крия се от кредитори; 2) офейквам; 3) умирам, хвърлям топа; to ~ it sl. изчезвам, офейквам; ~ it! махай се! да те няма! hop about/along куцам, куцукам; hop off sl. офейквам, махам се; hop in/out разг. качвам се, слизам (от автомобил и пр.). [hop] n 1. (под)скок (и сп.) (на един крак за човек); отскок (на топка); on the ~ разг. 1) забързан, залисан; в постоянно движение/суетене; 2) неподготвен, изненадан; to be always on the ~ разг. все тичам (дa уреждам нещо); суетя се; to catch s.o. on the ~ прен. намирам/изненадвам някого, точно преди да тръгне/когато е неподготвен; to keep s.o. on the ~ 1) държа някого нащрек; 2) постоянно разкарвам някого; ~, step/skip and jump сп. троен скок; 2. sl. танц; вечеринка, бал; 3. ав. sl. полет, етап на летене; 4. ам. кратко пътуване; 5. возене без билет; it's only a ~, skip and a jump from home to work работата ми е съвсем близо до дома. [hop] n 1. бот. хмел (Humulus lupulus); 2. pl хмел (цветьт); 3. ам. sl. наркотично средство, особ. опиум. [hop] v (-рр-) 1. бера хмел (и go ~ ping); 2. подправям (бира) с хмел; hop up 1) вземам наркотици; 2) давам (някому) наркотик; давам стимулиращи средства (на кон пред сьстезание); 3) възбуждам; запалвам, въодушевявам; 4) форсирам (двигател).

hop-bind

- ['hopbaind] n бот. пълзящо стъбло на хмела.

hop-bine

- ['hopbain] hop-bind.

hop-field

- ['hopfi:ld] n хмелна градина.

hop-garden

- ['hop,ga:dn] n хмелна градина.

hop-o'-my-thumb

- ['hopъmai,Ґлm] n палече; човече; дребосъче, фъстъче.

hop-picker

- ['hop,pikъ] n 1. hopper«; 2. машина за бране на хмел.

hop-pocket

- ['hop,pokit] n торба хмел (като мярка).

hop-vine

- ['hopvain] hop-bind, -bine.

hop-yard

- ['hopja:d] hop-field, -garden.

hope

- [houp] n надежда; очакване (of s.th., of doing, that); to be past/beyond all ~ в безнадеждно положение съм; to raise ~s in s.o. пораждам надежди у някого; to be in ~s of надявам се да (с ger)/на; not a ~! upoн. какви ти надежди! some ~(s)! разг. никаква надежда! [houp] v надявам се; вярвам, имам вяра; очаквам (for, to с inf); I ~ so надявам се, че е така; to ~ against ~ надявам се на чудо; to ~ for the best надявам се, че всичко ще мине добре.

hope-chest

- ['houptshest] n ракла/сандък с чеиз.

hopeful

- ['houpful] I. a 1. който се надява (of, about); to be/feel ~ about the future вярвам в бъдещето; he feels ~ of success/that he will succeed той вярва/има надежда, че ще успее; 2. надежден; (много)обещаващ; II. п young ~ шег. многообещаващ млад човек.

hopefulness

- ['houpfulnis] n оптимизъм; надежда, вяра.

hopeless

- ['houplis] a 1. безнадежден, изгубен; безизходен, отчайващ; 2. непоправим (за човек).

hopelessness

- ['houplisnis] n безнадеждност; отчаяние, обезверяване, униние.

hophead

- ['hophed] adv, n sl. (като) наркоман.

hoplite

- ['hoplait] n ист. хоплит.

hopped-up

- ['hoptлp] а ам. sl. 1. под въздействието на наркотик; 2. прен. раздразнен, нервиран; 3. възбуден,екзалтиран; 4. форсиран (за двигател).

hopper

- ['hopъ] n 1. човек/животно, което скача/подскача и пр.; 2. sl. танцьор; 3. тех. саморазтоварващ се вагон/камион/шлеп; самосвал, хопер (ам. и ~ car). ['hopъ] n берач на хмел.

hopping-mad

- ['hopi¤'maed] а много ядосан, вбесен.

hopple

- ['hopl] hobbleЄ 2.

hoppy

- ['hopi] а с вкус на хмел.

hopsacking

- ['hop,saeki¤] n 1. груб конопен плат (за чували); 2. груб вълнен плат.

hopscotch

- ['hopskotsh] n дама (детска игра).

horary

- ['horъri] а книж. 1. часов; 2. ежечасов; едночасов; 3. кратък.

horde

- [ho:d] n 1. орда; 2. ам. номадско племе; 3. презр. шайка, банда; тайфа; 4. прен. стадо, тълпа. [ho:d] v събирам се на тълпи/банди; тълпя се (обик. с together).

horehound

- ['ho:haund] n бот. пчелинок (Marrubium vulgare).

horizon

- [hъ'raizn] n 1. хоризонт, кръгозор; apparent/sensible/visible ~ видим хоризонт; cclestial/rational/true ~ астрономически хоризонт; 2. прен. кръгозор; 3. геол. пластове/утаечни екали от една и съща геоложка формация.

horizontal

- [,hъri'zontl] I. a 1. хоризонтален, водоравен; 2. който е на хоризонта; 3. ам. прен. с равен/подобен чин/ранг; II. п 1. хоризонтал; 2. хоризонтално положение.

horizontal bar

- [hori'zontl,ba:] n сn. лост.

hormone

- ['ho:moun] n физиол. хормон.

horn

- [ho:n] n 1. рог (и на охлюв, на луната); рогово вещество; 2. ловджийски рог; муз. корна, хорн, валдхорна; алтов обой, английски рог; 3. сигнална свирка, клаксон, сирена (и на автомобил); sl. тръба; 4. рад. рупор; фуниеобразна антена; 5. мустачки, пипалца (ма насекомо); 6. тех. издатина; рог; ребро; ръб; лост; 7. задна и предна висока част на седло; 8. ръкав (на река, залив); 9. геол. пирамидален връх; 10. attr рогов; to have/wear o.'s ~s рогоносец съм; to lock ~s ам. 1) вчепквам рога (за елени); 2) воен. жарг. започвам ръкопашен бой; 3) скарваме се. [ho:n] v 1. муша, намушвам с рога; 2. слагам рога на, снабдявам с рога (особ. в фр); 3. скъсявам/отрязвам рогата (на добитьк); 4. свиря на/надувам рог; 5. to ~ in on sl. натрапвам се на; намесвам се/бъркам се в.

horn-fly

- ['ho:nflai] n дребна муха по рогата на добитька (Haematobia serrata).

horn-mad

- ['ho:nmaed] а ост. 1. пощръклял (за рогат добитьк); 2. разярен, яростен, вбесен.

horn-rimmed

- ['ho:nrimd] а с рргови рамки (за очила).

hornbeam

- ['ho:nbi:m] n бот. габър (Carpinus betulus).

hornblende

- ['ho:nblend] n минер, амфибол, хорнбленда.

horned

- ['ho:nd] а рогат.

horner

- ['ho:nъ] n 1. ост. майстор на рогови изделия; 2. хорнист, свирач на рог.

hornet

- ['ho:nit] n зоол. стършел (Vespa crabro) (и прен.); to stir up a nest of ~s, to bring a ~'s nest about o.'s ears създавам си неприятности/неприятели; предизвиквам скандал/разправии.

hornpipe

- ['ho:npaip] n 1. ост. вид (уелски) кларнет; 2. бърз английски моряшки танц.

hornstone

- ['ho:nstoun] n минер. подобен на кремък кварц.

hornswoggle

- ['ho:n,swogl] v ам. мамя, мятам.

horntail

- ['ho:nteil] n зоол. оса (сем. Siricidae).

hornwork

- ['ho:nwъ:k] n 1. рогови изделия; 2. ист. външно укрепление от два бастиона.

hornwort

- ['ho:nwъ:t] n бот. блатно растение от сем. Ceratophyllum.

horologe

- ['horъlod©] n часовник (слънчев и пр.).

horology

- [ho'rolъd©i] n книж. 1. наука за измерване на времето; 2. часовникарство.

horoscope

- ['horъskoup] n хороскоп; to cast a ~ правя хороскоп.

horoscopy

- [ho'roskъpi] n 1. правене на хороскоп; 2. астрол. положение на звездите при раждането на даден човек.

horrendous

- [ho'rendъs] разг. horrific.

horrescent

- [ho'resnt] a книж. 1. настръхнал, с щръкнали косми; наежен; 2. силно уплашен.

horrible

- ['horibl] а 1. ужасен, страшен, страхотен; 2. разг. отвратителен, безобразен, противен.

horrid

- ['horid] а 1. ужасен, страшен; 2. разг. противен, омразен.

horrific

- [ho'rifik] а книж. ужасяващ, потресаващ, потрисащ.

horrify

- ['horifai] v 1. ужасявам, изпълвам със страх/с ужас; 2. разг. потрисам, отвращавам.

horror

- ['horъ] n 1. ужас, страх; the ~s пристъп на неопределен страх/ужас, особ. при делириум тременс; 2. отвращение, погнуса (of); to have a ~ of гнуся се от; 3. разг. ужас, грозотия, безвкусица; 4. attr свързан с ужаси/жестокост; ~ fiction/comics/films романи/комикси/филми на ужасите; chamber of ~s зала с предмети/изображения, свързани с жестокости/престъпления.

horror-stricken

- ['horъ,strikъn] а поразен, ужасен.

horror-struck

- ['horъ,strлk] а поразен, ужасен.

hors d'oeuvre

- [,ho:r'dъ:vr] n фp. предястие, ордьовър.

horse

- [ho:s] n 1. зоол. кон (Equus caballus); riding ~ кон за езда; old war ~ прен. ветеран; the flying ~ мит. крилатият кон; to ~! на коне! (команда); to take ~ яхвам кон; 2. конница, кавалерия; ~ and foot кавалерия и пехота; 3. шах кон; 4. кон (гимнастически уред); 5. магаре (за рязане на дьрва и пр.); 6. рамка (за сушене на пране, кожи и пр.); 7. ам. sl. преписване, подсказване, шмекеруване; "ключ"; "пищов"; 8. геол. ингресия; 9. sl. хероин; hold your ~s! разг. полека, почакай! имай търпение! to be on/get on/mount/ride the high ~ държа се високомерно/надменно, важнича, фукам се; to change ~s in midstream, to change/swap ~s while crossing the stream правя големи промени в неподходящ/критичен момент; to flog/spur a willing ~ прен. проявявам излишка настойчивост; straight from the ~'s mouth направо от източника (за сведения); that is a ~ of another colour разг. това e съвсем друго нещо; willing ~ добросъвестен работник; to cat/work like a ~ ям като разпран/работя като вол; wooden ~ 1) Троянски кон; 2) уред за изтезаване; to work for a dead ~ върша предварително платена работа. [ho:s] v 1. доставям коне; снабдявам с кон(е); 2. Слагам на кон/на дървено магаре и пр.; 3. яздя, яхам; нося на гръб; 4. разг. принуждавам (някого) да работа; 5. правя за смях; 6. sl. правя груби шеги/лудории, лудувам (around); 7. покривам (кобила за жребец).

horse Guards

- ['ho:sga:dz] n pl 1. конна гвардия, конен гвардейски полк; 2. ист. щаб на главнокомандуващия на английската армия.

horse laugh

- ['ho:sla:f] n груб смях.

horse-and-buggy

- [,ho:sъn'bлgi] а ам. отживял, съвсем старомоден.

horse-box

- ['ho:sboks] п 1. конски вагон; 2. кафез за пренасяне на коне на параход; отделение за коне (в пароход).

horse-breaker

- ['ho:s,breikъ] n човек, който обяздва коне.

horse-chestnut

- [,ho:s'tshesnлt] n див кестен.

horse-cloth

- ['ho:skloҐ] n чул (за кон).

horse-collar

- ['ho:s,kolъ] n хамут.

horse-flesh

- ['ho:sflesh] n 1. конско месо; 2. сьбир. (всичко свързано с) конете.

horse-hair

- ['ho:shЁъ] n 1. конски косъм; 2. текст. росер, росхар.

horse-latitudes

- ['ho:s,laetitju:dz] n pl мор. зони на безветрие в северна и южна ширина (30°-35°).

horse-marine

- ['ho:smъ,ri:n] n 1. рl шег. моряци кавалеристи; 2. човек, заемащ неподходяща служба; tell tiiat to the ~s разправяй това на вехтата ми шапка, разправяй ги тия на баба ми.

horse-mint

- ['ho:smint] n бот. див джоджен (Mentha).

horse-opera

- ['ho:s,opъrъ] n ам. sl. филм "уестърн".

horse-play

- ['ho:splei] n груба шега, лудория.

horse-power

- ['ho:s,pauъ] n тех. конска сила (единица мярка).

horse-race

- ['ho:sreis] n конни надбягвания.

horse-radish

- ['ho:s,raedish] n бот. хрян (Armoracia lapathifolia).

horse-sense

- ['ho:ssens] n разг. здрав разум.

horse-tail

- ['ho:steil] n 1. ист. конска опашка (знаме); 2. бот. хвощ (сем. Equisetinae).

horse-whip

- ['ho:wip] n камшик. ['ho:wip] v шибам (с камшик), бичувам.

horseback

- ['ho:sbaek] n: on ~ на кон.

horseblock

- ['ho:sblok] n подставка (за вьзсядане на кон).

horseman

- ['ho:smъn] n (pl -men) 1. ездач, конник; 2. кавалерист; 3. човек, който отглежда/тренира и пр. коне.

horsemanship

- ['ho:smъnship] n ездитно изкуство, езда.

horseshoe

- ['ho:sshu:] n подкова.

horsewoman

- ['ho:s,wumъn] (pl -women [-wimin]) ж.р. от horseman 1.

horsy

- ['ho:si] a 1. конен, конски; 2. който обича/се интересува от коне; 3. който е усвоил жокейски/треньорски жаргон/облекло и пр.; 4. sl. конски (за лице), едър, груб.

hortative

- ['ho:tъtiv] а книж. увещателен, придумващ.

hortatory

- ['ho:tъtъri] а книж. увещателен, придумващ.

horticulture

- ['ho:tikлltshъ] n книж. грединарство.

horticulturist

- [,ho:ti'kлltshъrist] n книж. градинар; специалист по градинарство.

hosanna

- [hou'zaenъ] n църк. осанна.

hose

- [houz] n (pl без изменение) 1. ист. опънати по тялото панталони (до коляното, глезена); 2. търг. чорапи. [houz] n маркуч. [houz] v поливам/напоявам (с маркуч) (down).

hose-pipe

- ['houzpaip] hose.

hosier

- ['houziъ] n търговец на трикотаж.

hosiery

- ['houziъri] n (магазин за) трикотаж.

hospice

- ['hъspis] n 1. странноприемница (особ. на манастир); 2. приют; 3. общежитие.

hospitable

- ['hospitъbl] a 1. гостоприемен, гостолюбив; радушен; 2. прен. готов да приеме (идея) (to).

hospital

- ['hospitl] n 1. болница; 2. ост. благотворителен дом (за старци, безпризорни); 3. attr болничен; ~ fever вид тифус.

hospitality

- [,hospi'taeliti] n гостоприемство, гостолюбие; радушност.

hospitalize

- ['hospitъlaiz] v настанявам в болница, хоспитализирам.

hospitaller

- ['hospitъlъ] n 1. член на благотворително дружество за подкрепа на старите/болняте и пр.; 2. ист. хоспиталиер.

host

- [houst] n 1. множество, тълпа; ~s of troubles куп неприятности; 2. ост. воинство, войска; the ~s of Heaven небесните светила, звездите; ангелите. [houst] n 1. домакин, стопанин; 2. хотелиер, съдържател; 3. биол. гостоприемник. [houst] n църк. хостия;нафора.

hostage

- ['hostid©] n 1. заложник; 2. залог, гаранция; ~s to fortime жена и деца, семейни задължения; to give ~s to fortune 1) поверявам съдбата си на провидението; 2) поемам семейни задължения/грижи.

hostel

- ['hostl] n 1. общежитие (при университет, завод и пр.); 2. ост. хан.

hosteller

- ['hostъlъ] n 1. обитател на общежитие; 2. ост. ханджия, хотелиер.

hostelry

- ['hostъlri] n хан, хотел.

hostess

- ['houstis] n 1. домакиня; 2. ханджийка; съдържателка ла хотел; 3. ав. стюардеса.

hostile

- ['hostail] 1. а вражески, неприятелски, враждебен (to); II. п ам. враг, неприятел.

hostility

- [ho'stiliti] n 1. враждебност, неприязън, омраза; 2. особ. рl военни действия; to open/suspend hostilities започвам/спирам военни действия; ontbreak/suspension of hostilities начало/прекратяване на военни действия.

hostler

- ['oslъ] в ostler.

hot

- [hot] a 1. горещ, топъл; нагорещен, нажежен; steaming/sizzling ~ съвсем горещ, току-що свален от печката; to be very ~ много съм горещ (за предмет); много ми е горещо (за човек); много е горещо (за време); to get/grow ~ сгорещявам се; става ми горещо; става горещо (за време); разгорещявам се (за спор и пр.); to go ~ and cold ту почервенявам, ту побледнявам; ~ fire cилeH orъH; ~ and ~ съвсем топъл, топъл-топъл; 2. ярък (за цвят); 3. лют(ив); 4. ожесточен, лют (за cnoр, битка, преследване); буен, пламенен, избухлив (за темперамент); at the ~tcst of the fray в най-ожесточения момент на боя; 5. разг. увлечен, запален (on); 6. който се доближава до целта; to be ~ on the track/trail of по петите съм на; you are getting ~ близо си до целта; ~ scent прясна следа (и прен.); 7. възбуден (полово); похотлив; сексапилен; ~ number секс-бомба; ~ pants сексапилни шорти; 8. муз. горещ (за джаз); 9. sl. чудесен; умел, ловък, който го бива; not so ~ sl. не го бива, не струва; he is ~ stuff страшен е, бива си го; that's ~ stuff! чудо/един път работа! ~ favourite най-вероятният победител (на конни сьстезания); 10. ам. sl. опасен, краден, контрабандиран (за вещ); търсен от полицията; опасен, несигурен (за скривалище и пр.); 11. физ. sl. високорадиоактивен; 12. ам. sl. късметлия; 13. разг. нецензурен; 14. ам. sl. буен, необуздан; to have a ~ time прен. лудувам, беснея; 15. ам. популярен, много търсен; 16. който е сензацията на деня; 17. ам. sl. невероятен, абсурден; ~-air merchant sl. самохвалка; плямпало; празнодумец; to make a place/make it too ~ for him правя така, че да му стане тясно/горещо; it was ~ work трудна работа беше, изпоти ме тази работа; to get all ~ and bothered вълнувам се; кося се; to get/catch it ~ загазвам; здравата ме наругават. [hot] v (-tt-) разг. стоплям (се) (и с up); прен. раздвижвам се, разпалвам се. [hot] hotly.

hot air

- ['hot'Ёъ] n празни приказки; to let off ~ приказвам/дрънкам празни приказки.

hot dog

- ['hotdog] n ам. сандвич с кренвирш.

hot line

- ['hotlain] n разг. пряка телефонна и телексна връзка между Кремъл и Белия дом/две правителства.

hot money

- [,hot'mлni] n търг. спекулативен капитал, прехвърлян често/бързо от една страна в друга, за да донесе по-голяма печалба.

hot plate

- ['hotpleit] n ел. котлон.

hot rod

- ['hotrod] n ам. sl. автомобил с форсиран двигател.

hot seat

- ['hotsi:t] n sl. 1. електрически стол; 2. прен. неудобно/трудно положение.

hot-beaded

- [,hot't'hedid] a 1. буен, луд; 2. сприхав, кибритлия.

hot-blooded

- [,hot'blлdid] а 1. с буйна кръв, буен; 2. ам. чистокръвен, породист (за животно).

hot-cake

- ['hotkeik] n вид палачинка.

hot-foot

- ['hotfut] v ам. бързам, отивам бързо (често to ~ it). ['hotfut] adv бързо.

hot-short

- ['hotsho:t] а метал. трошлив при температурите на горещо обработване.

hot-tempered

- [,hot'tempъd] а сприхав, избухлив.

hot-water bottle

- [,hot'wo:tъ,botl] n грейка, термофор.

hotbed

- ['hotbed] n 1. парник, разсадник; силно наторена леха; 2. прен. разсадник; 3. тех. стелаж; подставка.

hotchpot

- ['hotshpot] n 1. юр. наследствена маса; bringing into ~ привнасяне на дарение в наследствената маса (за да се разпредели поравно имуществото на починалия - при липса на завещание); 2. ряд. hotchpotch.

hotchpotch

- ['hotshpotsh] n тюрлюгювеч (и прен.).

hotel

- [hou'tel] n хотел.

hotel-keeper

- [hou'tel,ki:pъ] n хотелиер.

hotelier

- [hou'teliei] n хотелиер, съдържател на хотел.

hothead

- ['hothed] n луда глава.

hothouse

- ['hothaus] n 1. парник, оранжерия; ~ plant 1) оранжерийно растение; 2) стайно цвете (и прен.); 2. hotbed 2.

hotly

- ['hotli] adv 1. разгорещено, разпалено; 2. ожесточено (преследван); 3. ам. ярко (оцветен).

hotpot

- ['hotpot] n задушено месо с картофи (в покрит съд на фурна).

hotpress

- ['hotpres] n каландър, уред за гланциране (на хартия и пр.). ['hotpres] v гланцирам (хартия и пр.) с каландър, пресовам на горещо.

hotshot

- ['hotshot] n sl. ам. 1. експресен влак; 2. преуспял човек; перко; 3. отличен играч.

hotspur

- ['hotspъ:] n буен/избухлив човек, луда глава.

hottentot

- ['hotntot] n 1. хотентот; 2. хотентотски език; 3. грубиян, дивак; 4. attr хотентотски.

hound

- [haund] n 1. ловджийско куче, особ. фоксер; хрътка; pack of ~s сюрия фоксери; to follow the ~s., to ride to~s ходя на лов с фоксери; Master of H.s водач на хайка ловци; 2. преследвач в игра на заек и хрътки; 3. презр. куче, долен тип; 4. dogfish; 5. любител, запалянко (често в сьчет.). [haund] v 1. гоня с кучета; 2. прен. преследвам безмилостно (и с down); to ~ s.o. out of a place изгонвам някого от някъде; to ~ s.o. to death гоня някого до дупка; 3. to ~ on насъсквам; to ~ the dogs at/on s.o. насьсквам кучетата по някого.

hound's tongue

- ['haundztл¤] n бот. мишина, наумка (Cynoglossum).

hound's tooth

- ['haundztu:Ґ] n текст. вид пипит.

hour

- [аuъ] n 1. час; ~ by ~ от час на час; to pay s.o. by the ~ плащам някому на час; it is nearly a 3 ~s' walk има почти 3 часа път до там; office ~s работно време; after ~s след работно време; at an unearthly ~ в крайно неудобно време, по никакво време, ни в туй, ни в онуй време; at all ~s по кое да е време, без определен час; till all ~s до много късно; lunch ~ обедна почивка; in s.o.'s ~ of need в момент на крайна нужда/в решаващ/критичен момент за някого; in a good/evil ~ в/на добър/лош час; the bus leaves on the ~ автобусът тръгва на кръгъл час; question of the ~ злободневен въпрос; to keep early/late ~s прибирам се/лягам си рано/късно; to keep regular ~s живея/водя редовен живот; 2. катол. час, определен за молитва; самата молитва; the Book of H.s часослов; наустница; 3. pl. мит. богини на сезоните и часовете; 4. астр. 15° дължина, час.

hour-angle

- ['auъr,ae¤gl] n астр. часов ъгъл.

hour-circle

- ['auъsъ:kl] n астр. часов кръг.

hour-glass

- ['auъgla:s] n пясъчен часовник; ~ waist много тънка талия.

hour-hand

- ['auъhaend] n часова стрелка.

houri

- ['huъri] n хурия, нимфа на мохамеданския рай; прен. красива/съблазнителна жена.

hourly

- ['auъli] а 1. ежечасов; който става вески час/се извършва и пр. за един час; 2. постоянен; непрестанен. ['auъli] adv 1. един път на час, през един час; всеки час; 2. често; постоянно, непрестанно; 3. всеки момент.

house

- [haus] n (pl houses ['hauziz]) 1. къща; дом, жилище; at their ~ у тях; to keep ~ водя/гледам/грижа се за домакинство; to keep a good ~ живея/храня се добре; to make s.o. free of o.'s ~ приемаме някого много радушно, карам го да се чувствува като у дома си; to turn s.o. out of ~ and home изпъждам някого от дома му; to set/put o.'s ~ in order 1) уреждам си работите; 2) въвеждам преобразования; like a ~ on fire енергично. бързо; отлично; 2. сграда; помещение; постройка; 3. бърлога (на животно); черупка; 4. семейство, потекло; династия, род; the H. of Stuart (династия на) Стюартите; 5. камара, палата (в парламента); to enter the H. ставам депутат; the H.s of Parliament (сградата на) парламента; to make/keep a ~ осигурявам кворум в парламента; to be in possession of the H. вземам думата/изказвам се в парламента; 6. фирма, търговска къща; 7. пансион; всички ученици и пр. от един пансион; манастир, монашеско братство; 8. хан; хотел; кръчма; to have a drink on the ~ почерпвам се/пия за сметка на заведението; 9. театр, театър, салон; публика; представление; a good ~ пълен салон; 10. астрол. 1/2 част от небето; зодия "дом" на планета; 11. вид хазартна игра, лото; бинго; 12. публичен дом; ~ of ill-fame/disrepute ост. воен. sl. публичен дом; 13. attr домашен, къщен; домакински; който живее в болница (за лекар); the H. 1) парламентът; 2) разг. борсата; 3) ист. разг. работнически приют; 4) колежът Christ Church в Оксфорд; ~ of God църква, храм божи; to bow down in the ~ of Rinunon жертвувам/действувам против принципите/убежденията си. [hauz] v 1. давам/намирам жилище на, подслонявам (се); давам подслои на; живея; this building ~s an art gallery в това здание се помещава художествена галерия; 2. складирам, затварям, помествам (в нещо); прибирам (на гараж, в хангар).

house agent

- ['haus,eid©ъnt] n посредник за покупко-продажба и наемане на къщи.

house charge

- ['haustsha:d©] cover charge.

house lights

- ['hauslaits] n pl театр. осветление в салона.

house master

- ['haus,ma:stъ] n директор на училищен пансион.

house tax

- ['haustaeks] house-duty.

house-boat

- ['hausbout] n голяма лодка, приспособена за живеене.

house-bound

- ['hausbaund] а затворен вкъщи (породи болест).

house-boy

- ['hausboi] n прислужник.

house-broken

- ['hausbroukn] а разг. 1. приучен да ходи по нужда на определено място (за домашно животно); 2. привикнал да се държи прилично (за малко дете).

house-duty

- ['haus,dju:ti] n данък огради.

house-father

- ['haus,fa:ъ] n 1. глава на семейство, домовладика; 2. надзирател в пансион и пр.

house-hunting

- ['haus,hлnti¤] n търсене на къща/жилище.

house-mother

- [haus,mлъ] n надзирателка в пансион.

house-painter

- ['haus,peintъ] n бояджия.

house-party

- ['haus,pa:ti] n гости за няколко дни в имение/вила.

house-physician

- ['hausfi,zishn] n лекар, който живее в болница/хотел и пр.

house-proud

- ['hauspraud] а който много се грижи за къщата си, който е добър домакин/къщовник.

house-room

- ['hausrum] n място (за вещи, мебел и пр.); I wouldn't give it ~ и даром не го ща/не бих го държал вкъщи.

house-surgeon

- ['haus,sъ:d©ъn] n хирург, който живее в болница.

house-to-house

- [,haustъ'haus] а който се извършва от къща на къща; ~ collection събиране (на пари и пр.) от къща на къща/от всяка къща.

house-trained

- ['haustreind] house-broken.

house-warming

- ['haus,wo:mi¤] n празненство/гости по случай настаняване в нова къща/квартира.

housebreaker

- ['haus,breikъ] n 1. крадец с взлом; 2. работник по събаряне на стари огради.

housecoat

- [hauskout] n дълга дамска домашна роба.

housecraft

- ['hauskra:ft] n домакинско умение.

houseflag

- ['hausflaeg] n мор. флаг на параходно дружество.

houseful

- ['hausful] n пълна къща; ~ of guests къща, пълна с гости.

household

- ['haushould] n 1. семейство, домакинство; 2. всички обитатели на едно жилище (включително прислугата); the H. кралското семейство; 3. attr домакински, домашен; ~ gods рим. ист. богове на домашното огнище; прен. любими семейни вещи; ~ goods/stuff/gear покъщнина; ~ word дума/израз във всекидневна употреба; his name is a ~ word името му е известно на всички; H. troops кралска гвардия.

householder

- ['haushouldъ] n глава на семейство; стопанин.

housekeeper

- ['haus,kilpa] n домакиня, икономка.

housekeeping

- ['haus,ki:pi¤] n домакинство; ~ book книга за домакински разходи.

housel

- ['hauzl] n цьрк. причастие; причестяване.

houseleck

- ['hausli:k] n бот. дебелец, нежит, ушно биле (Semoervlvum tectonim);

housemaid

- ['hausmeid] n прислужница, камeриерка.

housemaid's knee

- ['hausmeidz,ni:] n мед. артрит в коляното.

houseman

- ['hausmъn] n (pl -men) ординатор, който живее в болница.

housemate

- ['hausmeit] n съквартирант.

housetop

- ['haustop] n покрив; to cry/proclaim from the ~(s) разгласявам нашироко, прен. бия барабан, разтръбявам.

housewife

- ['hauswaif] n (pl -wives [-waivz] ) 1. домакиня, стопанка; 2. ['hлzif] (pl и -fes) несесер за шев.

housewifely

- ['haus,waifli] а домакински, на домакиня; домашен; ~ woman добра домакиня, къщовница.

housewifery

- ['hauswaifri] n домакинска работа; домакинство.

housework

- ['hauswъ:k] n домакинска работа.

housing

- ['hauzi¤] n 1. квартира, жилище; подслон; ~ shortage жилищна криза; 2. жилищно строителство; 3. разквартируване, подслоняване; 4. тех. корпус; кутия; кожух; капак; футляр; 5. тех. картер (на двигател); 6. тех. свръзка; 7. гнездо; вдлъбнатина, ниша. ['hauzi¤] n конски чул; обик. рl покривало на кон при тържествени церемонии.

hove

- [] вж. heaved.

hovel

- ['hovl] n 1. бордей; коптор; хижа; колиба; 2. навес; 3. арх. ниша с навес (за статуя на светия и пр.).

hover

- ['hovъ] v 1. нося се, рея се, кръжа, вися, въртя се във въздуха (за птица, хеликоптер и пр.) (over, about); 2. въртя се, навъртам се (around, about, near s.o.); 3. колебая се; 4. надвиснал съм (за опасност и пр.) (over); 5. мътя (за квачка); a smile ~ed over her lips на устните и трепна/заигра усмивка. ['hovъ] n 1. кръжене/въртене във въздуха; 2. колебание.

hovercraft

- ['hovъkra:ft] n кораб на въздушна възглавница.

hoverplane

- ['hovъplein] n разг. хеликоптер, въртолет.

how

- [hau] adv 1. как (по какьв начин); както; to know/learn ~ to do s.th. знам/научавам се да правя нещо; do it ~ you can направи го, както можеш; 2. как (по каква причина); защо; ~ so? ~'s that? e? как/защо така? ~ is it that как така, защо; как се случи, че; ~ now? ост. какво има? какво значи това? ~ are you? как сте? ~ do you do? добър ден/вечер и пр. (поздрав, и при запознаване); 3. колко (зa степен и брой); как, колко (във възклицания); ~ many колко (на брой); ~ much koлko (за количество); ~ much? колко струва (това)? ~ long/wide, etc. колко дълъг/широк и пр.; ~ I wish I could де да можех, колко бих искал да мога; 4. колко, как, на каква цена; ~ is the dollar today? как върви/е курсът на долара днес? and ~ sl. и още как; shout all you know ~ викай, колкото ти глас държи; ~ about going there? какво ще кажете да отидем там, да бяхме отишли там? ~ about it? какво ще кажеш? Съгласен ли си? ~ much? какво? (когато не сме чули). [hau] cj как, че; he told me ~ he had heard about it каза ми как/че e чул за това; ~ that ост. какво че. [hau] n начин; the ~s and whys of it как и защо/по какъв начин и по какви причини стана това; the ~, the when and the wherefore как, кога и защо, всички подробности.

how-d'ye-do

- ['haudjidu:] n разг. неприятност; объркана работа, каша; that's a pretty ~ хубаво се наредихме, стана тя каквато стана.

how-to

- ['hautu] a: ~ book книга с практически указания (за любители конструктори и пр.).

howbeit

- [,hau'bi:it] adv ост., книж. както и да e; все пак, въпреки това.

howdah

- ['haudъ] n инд. седло на слон.

howdy

- ['haudi] диал. съкр. от how do yon do.

howdy-do

- ['haudi'du:] how-d'ye-do.

however

- [hau'evъ] adv 1. както и да; ~ you do it, ... както и да го направиш...; do it ~ you can направи го, както можеш; 2. колкото и (да); he will never succeed, ~ hard he tries никога няма да успее, колкото и да се старае/опитва; ~ did you manage to do it? как пък успя да го направиш? ~ much/little колкото и много/малко. [hau'evъ] cj обаче; все пак, както и да e.

howitzer

- ['hauitsъ] n воен. гаубица(артилерия).

howl

- [haul] v 1. вия (за вьлк, куче, вятьр и пр.); to ~ with laughter смея се гръмогласно; 2. to ~ down прекъсвам/заглушавам (оратор) с дюдюкане; надвиквам. [haul] n 1. рев, вой; there were ~s of laughter смееха се с все гърло; there was a ~ from the crowd тълпата изрева; 2. рад. вой, свистене.

howler

- ['haulъ] n 1. ревльо; 2. зоол. юж.-ам. маймуна от рода Alouatta; 3. sl. груба и смешна грешка, "бисер"; 4. sl. очевидна лъжа.

howling

- ['hauli¤] а 1. ревящ, виещ (за буря, див звяр и пр.); 2. прен. крещящ; ~ shame цял скандал, безобразие; 3. sl. огромен, нечуван, небивал (за успех и пр.); ~ wilderness пустош, пустиня.

howsoever

- [,hausou'evъ] howeverЄ.

hoy

- [hoi] n малък крайбрежен едномачтов кораб. [hoi] int ей! хей!

hoyden

- ['hoidn] n мъжкарана, мъжка Гана.

hub

- [hлb] n 1. тех. главина (на колело); 2. тех. пуансон еталон; щампа еталон; 3. център (на внимание и пр.); ~ of the universe център/пъп на света, ам. разг. Бостън.

hubble-bubble

- ['bлbl,bлbl] n 1. гълголене, кълколене; 2. глъч(ка); гюрултия, врява; 3. (примитивно) наргиле.

hubbub

- ['hлbлb] n глъч(ка); гюрултия, врява; викове.

hubby

- ['hлbi] разг. умал. от husband.

hubris

- ['hju:bris] n книж. високомерие, надменност.

huckaback

- ['hлkъbaek] n груб памучен/ленен плат за пешкири.

huckle

- ['hлkl] n бедро; хълбок; задница.

huckle-backed

- ['hлklbaekt] а гърбав.

huckleberry

- ['hлklbъri] n ам. бот. вид боровинка (Gaylussacia).

huckster

- ['hлkstъ] n 1. дребен/амбулантен търгэвец; 2. търгаш; сметкаджия; пинтия; 3. ам. съставител на рекламни материали, особ. за радиото и телевизията. ['hлkstъ] v 1. върша дребна/амбулантна търговия; 2. пазаря се; 3. прен. търгувам (с).

huddle

- ['hлdl] v 1. натрупвам (се), струпвам (се); наблъсквам (се) (up, together); to ~ together притискаме се един към друг, гушим/сгушваме се един до друг; 2. свивам (се) на кълбо (up, up against); 3. навличам (дрехи) (on); 4. върша надве-натри/как да e; to ~ over/through a job, to ~ a job through претупвам/свършвам набързо работа; to ~ up a contract набързо скалъпвам договор; 5. ам. съвещаваме се, съветваме се. ['hлdl] n 1. куп(чина), тълпа; бъркотия; 2. разг. (тайни) преговори, съвещания; to be in/go into a ~ with шушукаме си с.

hue

- [hju:] n книж. цвят, отсенка, оттенък, нюанс; dark/light ~d тьмен/светьл на цвят; politicians of various ~s политици с различии убеждения. [hju:] n 1. викане, врява; ~ and cry вик(ове) (при преследване на дивеч, престъпник); гонитба; шумен протест; to raise a ~ and cry against s.o. надавам вой/нахвърлям се срещу някого; преследвам някого; 2. ист. обявление, с което се търси престъпник.

hueless

- ['hjuilis] а книж. безцветен.

huff

- [hлf] v 1. заплашвам, сплашвам, тероризирам; развиквам се; to ~ s.o, into silence сплашвам някого така, че да млъкне; 2. обиждам (се); оскърбявам (се), муся се; 3. ост. пухтя; 4. дама вземам фигура наказателно. [hлf] n 1. сръдня, мусене, раздразнение; to get into a ~ разсърдвам се; 2. дама наказателно вземане на фигура.

huffiness, huffishness

- ['hлfinis, 'hлfishnis] n сръдня, сърдене, мусене; лошо настроение.

huffish, huffy

- ['hлfish, 'hлshi] а 1. сърдит, намусен, раздразнен; обиден; 2. обидчив, сръдлив; 3. ам. нахален, арогантен.

hug

- [hлg] v (-gg-) 1. прегръщам плътно, притискам в прегръдките си; 2. прен. привързан съм към, държа на; to ~ a prejudice не искам да скъсам с/да се освободя от предразсъдък; 3. reft поздравлявам се (on/ for с ger), 4. движа се близо до (брега и пр.); не се отделям от. [hлg] n 1. прегръдка; 2. борба вид хватка.

hug-me-tight

- ['hлgmi,tait] n плетена блузка "прегърни ме".

huge

- [hju:d©] а грамаден, огромен, гигантски.

hugely

- ['hju:d©li] adv извънредно много.

hugeness

- ['hju:d©nis] n грамадни/огромни/гигантски размери.

hugger-mugger

- ['hлgъ,mлgъ] n 1. бъркотия, безредица; 2. потайност, шушу-мушу. ['hлgъ,mлgъ] а 1. разбъркан, объркан, безреден; 2. таен. ['hлgъ,mлgъ] v 1. пазя в тайна; 2. потулвам (up); 3. действувам потайно; 4. карам/живея как да е/както дойде (along).

huguenot

- ['hju:gъnot] n ист. хугенот.

hulk

- [hлlk] n 1. тежък/неповратлив кораб; 2. стар негоден кораб; 3. pl ист. затворнически кораб; to condemn to the ~s осъждам на каторжническа работа на кораб; 4. едър, тромав човек, "мечка".

hulking

- ['hлlki¤] а тежък, тромав.

hull

- ['hлl] n 1. шушулка, чушка; 2. обвивка (на зьрно) (и прен.). ['hлl] v чистя от шушулките, чушкам; беля, обелвам, лющя. ['hлl] n корпус (на кораб, цепелин); ав. фюзелаж; плавок/лодка на водосамолет; ~ down 1) мор. с корпуса, скрит зад хоризонта; 2) скрит, с изключение на оръдейната кула (за танк). ['hлl] v пробивам корпуса на кораб със снаряд.

hullabaloo

- [,hлlъbъ'lu:] n гюрултия, дандания, тупурдия, врява.

hulled

- [hлld] а очушкан, очистен, обелен.

hullo(a)

- [hл'lou] int 1. ало! (no телефона); 2. повикване: ~ you! ей, ти там! 3. изненада: ~ ! that's strange! Я гледай! колко странно! ~, is that you? я гледай, ти ли си бил?

hum

- [hлm] v (-mm-) 1. бръмча; буча; 2. тананикам със затворена уста; 3. мънкам; to ~ and ha(w) разг. мънкам, хъкам, говоря неуверено; колебая се; увъртам; 4. оживен съм (за тьрговия, работа); to make things ~, to keep things ~ming раздвижвам работата/нещата, не оставям работата да спре; a town ~ming with activity оживен град; 5. sl. воня. [hлm] n 1. бръмчене; бучене; 2. мънкане, хъкане; 3. далечен/глух шум; the ~ of conyersation глъчка, неясен шум от разговор; 4. оживление, дейност. [hлm] [mm] int хм! (изразява колебание, несьгласие).

human

- ['hju:mъn] I. a 1. човешки; to be less than ~ прен. не съм човек; ~ factor субективен фактор; ~ interest лит. психологична/емоционална разработка; 2. човешки, състрадателен; II. п разг. човек, човешко същество.

human ecology

- ['hju:mani:,kolъd©i] n 1. екология на човека (с оглед на околната среда); 2. клон на социологията, който изучава отношенията между хората и институциите на дадено общество.

humane

- [hjui'mein] а 1. човечен, хуманен, благороден, милостив; 2. хуманитарен; ~ learning хуманитарни науки; ~ letters изящна литература; ~ killer машина за безболезнено убиване на животни.

humaneness

- [hju:'meinnis] n човечност, хуманност; благородство, милост, милосърдие.

humanism

- ['hju:manizm] n хуманизъм.

humanist

- ['hju:mъmst] n хуманист.

humanistic

- [,hju:mъ'nistik] а хуманистичен; хуманитарен.

humanitarian

- [,hju:mъni'tЁъriъn] I. a 1. хуманитарен; 2. хуманен, човечен; II. n 1. човеколюбец, филантроп; 2. човек, който отрича божествения произход на Христа.

humanity

- [hju:'maeniti] n 1. човешката природа; 2. човечеството, човешкият род; 3. човечност, хуманност; милосърдие; an act of ~ хуманно дело; 4. pl класически езици и литература; хуманитарни науки.

humanization

- [,hju:mъnai'zeishn] n 1. вчовечаване, очовечаване; 2. придаване човешки качества на (нещо).

humanize

- ['hju:mъnaiz] v 1. вчовечавам (се), очовечавам (се); цивилизовам (се); смекчавам; облагородявам; 2. придавам човешки качества на; ~d milk хуманизирано мляко.

humankind

- [,hju:mъn'kaind] n човечество, човешки род.

humanly

- ['hju:mъnli] adv 1. по човешки; 2. Доколкото е възможно за човека/е в човешките възможности; ~ impossible task задача извън човешките възможности; 3. според човешките нужди.

humanness

- ['hju:mъnnis] n ряд. човекоподобие; човешки израз.

humble

- ['hлmbl] а 1. скромен, прост; беден; непретенциозен; in ~ circuibstances със скромно (обществено) положение; of ~ birth от скромен/беден произход; 2. смирен, кротък; покорен; 3. без себелюбие/самоуважение; който се унижава. ['hлmbl] v унижавам; принизявам; смирявам.

humble-bee

- ['hлmbl,bi:] bumble-bee.

humbly

- ['hлmbli] adv 1. скромно; бедно; просто, непретенциозно; 2. смирено, кротко, покорно; to be ~ born от бедно семейство съм.

humbug

- ['hлmbлg] n 1. неискреност; измама, шарлатанство; there is no ~ about him той е прям/честен човек; 2. лицемер; шмекер; шарлатанин; 3. ам. глупости; 4. вид ментови бонбони. ['hлmbлg] v (-gg-) 1. подлъгвам, подвеждам; баламосвам; to ~ s.o. into doing s.th. подлъгвам някого да направи нещо; to ~ s.th. out of s.o. измъквам нещо от някого; 2. лицемеря; държа се като мошеник.

humdinger

- ['hлm,di¤ъ] n sl. чудо човек/нещо; "бомба".

humdrum

- ['hлmdrлm] I. а 1. скучен; еднообразен, монотонен; 2. обикновен; банален; II. п скука, еднообразие, монотонност.

humectation

- [,hjumek,'teishn] n навлажняване, овлажняване: влажност, навлажненост.

humeral

- ['hju:mъrъl] а анат. раменен.

humerus

- ['hju:mъrъs] n (pl -ri [rai]) анат. раменна кост.

humic

- ['hju:mik] а хим. хумусен.

humid

- ['hju:mid] а влажен (за климат).

humidifier

- [hju:'midifaiъ] n тех. овлажнител.

humidify

- [hju:'midifai] v навлажнявам.

humidity

- [hju:'miditi] n влага, влажност (на вьздуха).

humidor

- ['hju:mido:] n 1. humidifier; 2. склад/кутия за пури с овлажнител.

humiliate

- [hju'milieit] v унижавам.

humiliating

- [hju'milieiti¤] а унизителен.

humiliation

- [hju,mili'eishn] n унижение; унижаване.

humiliatory

- [hju:'miliъtъri] hunuliating.

humility

- [hju:'militi] n 1. смирение, смиреност; кротостпокорност; 2. скромност.

hummer

- ['hлmъ] n 1. човек, който тананика/мънка; животно, което бръмчи (напр. пчела); 2. humming-bird; 3. разг. тех. зумер.

hummiing-top

- ['hлmi¤top] n пумпал (който свири).

humming-bird

- ['hлmi¤bъ:d] n зоол. колибри (Trochilidae).

hummock

- ['hлmъk] n 1. хълмче, могилка; 2. леден хълм.

humor

- [] ам. humour.

humoral

- ['hju:mъrъl] а физиол. хуморален, отнасящ се до течностите в тялото (лимфа, крьв, жльчка и пр.).

humoresque

- [,hju:mъ'resk] n муз. хумореска.

humorist

- [] humourist.

humoristic

- [,hju:mъ'ristik] а хумористичен; духовит.

humorous

- ['hju:mъrъs] a 1. хумористичен; 2. весел; комичен; шеговит.

humour

- ['hju:mъ] n 1. настроение; in a good/bad ~ в добро/лошо настроение; when the ~ takes him когато му дойде настроение; когато му скимне/кефне; 2. (чувство за) хумор; смешна страна; I don't see the ~ of it не виждам нищо смешно в това; 3. темперамент; the comedy of ~s комедия, която рисува странни/ексцентрични характери (XVII в.); 4. ост. физиол. една от четирите течности в човешкото тяло, определящи здравето и темперамента на човека; the cardinal ~s тези четири течности. ['hju:mъ] v 1. угаждам на, глезя, коткам; 2. нагаждам се към, отстъпвам пред; 3. зачитам (чувствата на другиго).

humourist

- ['hju:mъrist] n 1. шегаджия; комик; 2. писател хуморист.

humourless

- ['hju:mъlis] а без (чувство за) хумор.

humoursome

- ['hju:mъsъm] а капризен, своенравен, опърничав.

humous

- ['hju:mъs] humic.

hump

- [hлmp] n 1. гърбица; 2, издатина, подутост; 3. sl. лошо/потиснато настроение; to have the ~ в лошо настроение съм; to give s.o./to get the ~ развалям някому/разваля ми се настроението; 4. труден/критичен момент; to be over the ~ най-лошото мина; 5. ам. хълм, могила; планинска верига; to live on o.'s ~ живея със собствени средства/без чужда помощ. [hлmp] v 1. изгърбвам (се); прегърбвам (се), извивам (се); to ~ up o.'s back изгърбвам се; to ~ up o.'s shoulders свивам глава между раменете си; 2. sl. напрягам се, давам си зор (и ~ o.s.); 3. австрал. нося на гръб, слагам/мятам на гърба си; 4. sl. развалям настроението на, раздразвам, разсърдвам; 5. sl. бързам, препускам.

humpback

- ['hлmpbaeck] n 1. гърбица; 2. гърбав човек, гърбушка; 3. зоол. гърбав кит (Megaptera nodosa).

humpbacked

- ['hлmpbaekt] a 1. гърбав, гърбат, прегърбен; 2. извит, с гърбица; стръмен (за мост).

humped

- [hлmpt] а гърбав, прегърбен, с гърбица.

humph

- [hлmf] int хм! (изразява сьмнение, недоволство). [hлmf] v казвам "хм".

humpty

- ['hлmpti] n разг. кръгла тапицирана табуретка.

humpty-dumpty

- [,hлmpti'dлmpti] n тантурко, дундьо.

humpy

- ['hлmpi] a 1. гърбав, с гърбица; 2. с издатини, неравен; 3. кисел, в лошо настроение.

humus

- ['hju:mъs] n хумус.

hun

- [hлn] n 1. ист. хун (и прен.); 2. вандал, варварин; 3. пренебр. германец, особ. прусак.

hunch

- [hлntsh] n 1. гърбица; 2. буца; голямо парче; комат; 3. предчувствие, (интуитивно) чувство; to have a ~ that... подозирам/надушвам, че... [hлntsh] v 1. гърбя се, нагърбвам ее, прегърбвам се; 2. ам. sl. бутвам с лакът.

hunchback

- ['hлntshbaek] humpback.

hunchbacked

- ['hлntshbaekt] humpbacked 1.

hundred

- ['hлndrid] n сто; стотица; nineteen ~ 1900 (г.); ~s of people стотици (хора); in ~s по сто; със стотици; a ~ and one things хиляда работи; ~ to one голяма вероятност; ~ percent напълно, изцяло; ~s разг. много, голям брой; great-/long-~ сто и двадесет; ~s and thousand много дребни бонбончета (за украса на сладкиш). ['hлndrid] n стара административна единица в Англия; околия.

hundred-percenter

- ['hлndrъdpъ'sentъ] n ам. краен патриот/националист.

hundredfold

- ['hлndrъdfould] а ряд. стократен. [] adv стократно (с неопределителен член).

hundredth

- ['hлndrъdҐ] I. а стотен; II. п една стотна.

hundredweight

- ['hлndrъdweit] n центнер (ам. 100 фунта 45,30 кг ; англ. 112 фунта 50.80 кг).

hung

- [] вж. hang.

hungarian

- [hл¤'gЁъriъn] I. а унгарски; II. п унгарец; унгарски език.

hunger

- ['hл¤gъ] n 1. глад; ~ is the best sauce/relish на гладния всичко се услажда; 2. прен. глад, жажда, копнеж (for, after). ['hл¤gъ] v 1. гладувам; 2. прен. жадувам, копнея (for, after, to do s.th.); 3. оставям (някого) да гладува, изгладявам; to ~ s.o. into submission оставям някого да гладува, докато се подчини.

hunger-cure

- ['hл¤gъkjuъ] n мед. лечение чрез глад, гладолечение.

hunger-march

- ['hл¤gъma:tsh] n гладен поход на бедствуващи безработни.

hunger-strike

- ['h¤лgъstraik] n гладна стачка; to be/go on (a) ~ обявявам гладна стачка в знак на протест (за затворник).

hungrily

- ['hл¤grili] adv лакомо; прен. жадно; алчно.

hungry

- ['hл¤gri] а 1. гладен; to be/feel ~ гладен съм; to get ~ огладнявам; to go ~ гладувам, стоя гладен; as ~ as a hunter гладен като вълк; 2. беден, неплодороден (за почва); 3. прен. жаден, изпълнен с копнеж (for).

hunk

- [hл¤k] n голямо парче, комат.

hunkers

- ['hл¤kъz] n pl шотл. бут, задница; on o.'s ~ клечешком, клекнал.

hunks

- [h¤лks] n sl. скъперник.

hunky

- ['hл¤ki] а ам. sl. екстра.

hunky-dory

- ['hл¤ki'do:ri] а ам. sl. екстра.

hunt

- [hлnt] v 1. ловя, ходя на лрв (за), ловувам; to go ~ing ходя на лов; 2. ловувам в (даден район); 3. използувам (кон, кучета) за лов; 4. гоня, прогонвам (и с away); преследвам, гоня; 5. претърсвам; търся (for, after); 6. тех. работя неравномерно (за мотор); hunt down 1) преследвам, докато хвана; хващам, намирам (престьпник и пр.); 2) преследвам, тормозя, гоня; hunt out 1) намирам, издирвам; измъквам, изравям; 2) изгонвам; hunt up търся, издирвам, изнамирам. [hлnt] n 1. лов; 2. група ловджии (с коне и фоксери); 3. Н. местно ловно дружество; 4. място за лов; местност, където се ловува; 5. преследване, търсене; 6. тех. колебания (на стрелка на измервателен уред); неравномерен ход (на мотор).

hunter

- ['hлntъ] n 1. ловец, ловджия; ловуващо животно; 2. ловджийски кон; 3. човек, който търси/гони/преследва (слава и пр.) (главно в сьчет.); dowry-~ зестрогонец; 4. часовник с металичен капак/предлазител; a ~'s moon първото пълнолуние след есенното равноденствие.

hunting

- ['hлnti¤] I. а ловджийски, ловен; II. п 1. лов; fox-~ лов на лисици; 2. лов, гонитба; търсене (на жилище и пр.).

hunting-box

- ['hлnti¤boks] n ловджийски павилион.

hunting-crop

- ['hлnti¤krop] n ловджийски камшик.

hunting-field

- ['hлnti¤fi:ld] n 1. място, където се ходи на лов; 2. лов; ловджии (по време на лов).

hunting-ground

- ['hлnti¤graund] n 1. място за лов, ловен район; 2. прен. място, където има изгледи да се намери това, коего се търси; happy ~ шег. оня свят, раят (според сев.-ам. индианци).

hunting-horn

- ['hлnti¤ho:n] n ловджийски рог.

hunting-lodge

- ['hлnti¤lod©] n ловна хижа.

huntress

- ['hлntris] ж. р. от hunter 1.

huntsman

- ['hлntsmъn] n (pl -men) 1. ловец; 2. слуга, който се грижи за кучетата при лов.

hurdle

- ['hъ:dl] n 1. леса, преграда, плет; 2. сп. препят ствие; pl бягане с препятствия (сьстезание); 3. прен. трудност, пречка. ['hъ:dl] v 1. ограждам с леси/плет (често с off); 2. сп. прескачам препятствие; участвувам в бягане с пре пятствия; 3. прен. преодолявам.

hurdle-race

- ['hъ:dlreis] n сп. бягане с препятствия.

hurdler

- ['hъ:dlъ] n 1. майстор на леей; 2. сп. бегач,който прескача препятствия.

hurdy-gurdy

- ['hъ:di,gъ:di] n 1. старинен струнен инструмент с манивела; 2. разг. латерна.

hurl

- [hъ:l] v 1. (за)хвърлям, запращам, мятам; to ~ o.s. at/upon нахвърлям се върху; to ~ forces against хвърлям войски срещу; the tyrant was ~ed from his throne тиранинът бе свален от престола; to ~ abuse at сипя ругатни върху, обсипвам с ругатни; 2. втурвам се; профучавам; 3. играя на ирландски хокей; hurl back 1) отблъсквам (неприятел); 2) отвръщам (на обвинение); hurl down повалям. [hъ:l] n хвърляне, запращане, мятане.

hurley

- ['hъ:li] n сп. 1. ирландски хокей; 2. стик за ирландски хокей.

hurling

- ['hъ:li¤] n 1. хвърляне, запращане, мятане; 2. ирландски хокей.

hurly-buriy

- ['hъ:li,bъ:li] n врява, порюлтия, дандания.

hurrah

- [hu'ra:] int ура! [hu'ra:] n вик(ове) "ура". [hu'ra:] v поздравявам/посрещам с "ура".

hurray

- [hu'rei] hurrah.

hurricane

- ['hлrikъn] n 1. ураган (u прен.); it was blowing a ~ беше цял ураган; 2. ав. модел изтребител.

hurricane-lamp

- ['hлrikъnlaemp] n вет роупорен фенер.

hurricane-lantern

- ['hлrikъn,laentъn] n вет роупорен фенер.

hurried

- ['hлrid] a 1. бързащ; който няма време; I was ~ when I wrote it бързах, когато го писах; 2. бърз, бегъл; направен/написан и пр. набързо; to have a ~ meal хапвам набързо.

hurriedly

- ['hлridli] adv бързо, бегло, набързо.

hurry

- ['hлri] v 1. бързам, побързвам, избързвам; to ~ over a task претупвам задача; 2. карам да бърза; ускорявам; притеснявам; to ~ s.o. into doing s.th. ка рам някого да направи нещо бързо/прибързано; this work cannot be hurried тази работа не може да се свърши набързо/да се ускори; I won't be hurried не искам да ме притесняват; 3. изпращам бързо (to, into); to ~ o.s. разбързвам се; hurry along 1) вървя/крача бързо; 2) карам (няко го) да върви бързо; hurry away 1) отвеждам/извеждам/изпращам бързо; 2) отивам си бързо, бързам (да си отида); hurry back 1) връщам (някого) бързо; карам (няко го) бързо да се върне; 2) връщам се бързо; бързам да се върна; hurry in 1) бързо влизам; 2) бързо вкарвам (някого); hurry off hurry away 2; hurry on 1) карам (някого) да бърза; ускорявам; активизирам; 2) бързам; продължавам бързо; hurry out 1) излизам бързо; 2) бързо извеждам/изтиквам навън; hurry up 1) разг. бързам; now then, ~ up хайде, по-скоро; 2) карам да побърза, давам зор (на); 3) ускорявам (работа). ['hлri] n 1. бързане; to do s.th. in a ~ върша нещо (на)бързо; to be in a ~ бързам; to be in no ~ не бързам; не си давам зор; no ~! няма защо да бързаш/да се притесняваш; what's your ~? разг. защо бързаш? is there any ~? бърза ли е работата? in a ~ бързо; скоро; охотно, с готовност; лесно, току тъй; 2. припряност, бързина; суматоха; 3. нетърпение, желание (to do s.th., for s.th.).

hurry-scurry

- [,hлri'skлri] adv бързо, едно през друго. [,hлri'skлri] n бързане, бъркотия, шашарма. [,hлri'skлri] v действувам бързо и без ред.

hurst

- [ha:st] n 1. гора, горичка, дъбрава; горист хълм; 2. плитчина.

hurt

- [hъ:t] v (hurt) 1. причинявам болка на; наранявам; убивам, натъртвам; these shoes ~ (me) обувките ме убиват; to ~ o.s. наранявам се, удрям се; to get ~ наранявам се; 2. боли; this won't ~ няма да боли; my foot ~s (me) кракът ме боли; 3. наскърбявам, обиждам; засягам; to ~ s.o/s feelings наскърбявам/обиждам някого; 4. вредя (на), причинявам вреда (на); повреждам; навреждам (на); it won't ~ 2нищо/няма вреда от това; it won't ~ to няма да е лошо/няма вреда да. [hъ:t] n 1. повреда; вреда; what ~ can it do you? Какво може да ти увреди? каква вреда може да ти при чини? 2. болка; рана; to receive a mortal ~ смъртно съм ранен; 3. обида, оскърбление; I intended no ~ to his feelings не исках да го оскърбя; it was a severe ~ to his pride това беше голям удар за самолюбието му.

hurtful

- ['hъ:tful] а вреден (to за).

hurtle

- ['haitl] v 1. профучавам, прелетявам; to ~ down падам с трясък; 2. блъскам се, тряскам се (against); 3. хвърлям, запокитвам, запращам. ['haitl] n трясване; трясък.

husband

- ['hлzbъnd] n 1. съпруг, мъж; 2. ост. домакин, стопанин; управител; ship's ~ домакин на кораб. ['hлzbъnd] v 1. стопанисвам/харча икономично; използувам пестеливо, пестя; 2. ост. намирам съпруг на, омъжвам; 3. ост. обработвам (земя).

husbandly

- ['hлzbъndli] а 1. пестелив; 2. съпруж^ски, подобаващ на съпруг.

husbandman

- ['hлzbъndmъn] n (pl -men) ост. земеделец, селски стопанин.

husbandry

- ['hлzbъndri] n 1. селско стопанство; агрономство; animal ~ скотовъдство, животновъдство; 2. стопанисване; икономия, пестеливост.

hush

- [hлsh] n затишие, тишина; мълчание. [hлsh] v 1. карам да затихне/замлъкне; стихвам, затихвам, смълчавам се, притихвам; to ~ a baby to sleep приспивам бебе; ~ed conversation тих разговор; 2. прен. успокоявам, приспивам (сьвестта си) 3. to ~ up потулвам. [hлsh] int шт! тихо! мълчи!

hush-hush

- ['hлsh'hлsh] а разг. 1. (по)таен; 2. ам. поверителен.

hush-money

- ['hлsh,mлni] n подкуп (за да мьлчи някой).

hush-puppy

- ['hлsh,pлpi] n 1. ам. разг. обик. рl готв. вид бухти от царевично брашно; 2. pl леки меки обувки.

hushaby

- ['hлshъbail] int нани!

husk

- [hлsk] n 1. люспа, обвивка, черупка; rice in the ~ арпа; 2. pl отпадъци, остатъци; 3. pl прен. външна страна (на нещо), неинтересна страна (на въпрос). [hлsk] v лющя, беля, чистя от черупки/листа и пр.

huskily

- ['hлskili] adv дрезгаво, с дрезгав глас.

husking

- ['hлski¤] n лющене, белене, чистене; ам. седянка за белене на царевица, белянка (и ~-bee).

husky

- ['hлski] а 1. подобен на люспа/обвивка; 2. покрит с люспа/обвивка; люспест; 3. разг. едър, як, плещест. ['hлski] n здравеняк, мъжага, бабаит. ['hлski] а дрезгав, прегракнал, пресипнал. ['hлski] n 1. ескимос; 2. ескимоско куче; 3. ескимоски език.

hussar

- [hu'za:] n хусар.

hussif

- ['hлzif] housewife 2.

hussite

- ['hлsait] n ист. хусит.

hussy

- ['hлsi] n 1. нахалница; 2. лека жена, уличница.

hustings

- ['hлsti¤z] n pl с гл. в sing 1. изборна кампания; 2. ист. трибуна, от която кандидати за парламента са държали речи; 3. ам. местен съд.

hustle

- ['hлsi] v 1. блъскам (се); бутам (се) (into, out of); to be ~d out of the way избутват ме; to ~ against s.o. блъскам се в някого; 2. принуждавам (някого) да действува, карам (някого) да бърза; тласкам; to be ~d into a decision принуден съм бързо да взема решение; 3. ускорявам, активизирам (и с on); 4. бързам; разтичвам се; 5. sl. блъскам се в някого и му открадвам нещо (за джебчия); живея нечестно; 6. пробутвам стоките си (за тьрговец), печеля пари по нечестен начин; 7. sl. търся клиенти (за проститутка), проституирам. ['hлsi] n 1. блъскане, бутане; 2. нервно суетене.

hustler

- ['hлslъ] n 1. енергичен човек; 2. sl. мошеник; 3. sl. уличница.

hut

- [hлt] n 1. колиба; хижа; 2. барака, временна постройка. [hлt] v (-tt-) 1. воен. настанявам (войски) в бараки; 2. живея в бараки/колиби.

hutch

- [hлtsh] n 1. сандък (за жито и пр.); 2. мин. вагонетка за въглища; 3. хлебарски нощви; 4. мин. корито за промиване на руда; 5. тех. бункер; 6. клетка/кафез за малки животни; 7. разг. пренебр. "дупка", барака. [hлtsh] v 1. мин. промивам руда в корито; 2. прибирам в сандък.

hutment

- ['hлtmъnt] n 1. (лагер от) колиби/бараки; 2. приютяване в колиби.

huzza

- [hл'za:] int ура! [hл'za:] v викам "ура"; акламирам.

huzzy

- ['hлzi] hussy.

hyacinth

- ['haiъsinҐ] n 1. бот. зюмбюл, хиацинт; 2. минер. хиацинт; вид гранат; 3. лилавосинкавият цвят на зюмбюла.

hyaena

- [] hyena.

hyaline

- ['haiъlin] n 1. биол. хиалин; 2. поет. прозрачно/кристално море; чисто небе. ['haiъlin] а прозрачен, кристален.

hyaloid

- ['haiъloid] а стъкловиден, кристаловиден, прозрачен.

hybrid

- ['haibrid] I. а хибриден; II. n хибрид, кръстоска (и прен.), мелез.

hybridism

- ['haibridizm] n 1. хибриден характер; 2. кръстосване.

hybridize

- ['haibridaiz] v кръстосвам; създавам/давам хибриди/кръстоски.

hydra

- ['haidrъ] n 1. зоол. хидра; 2. мит. H. хидра; 3. прен. непобедимо/неизкоренимо зло.

hydra-headed

- ['haidrъ,hedid] а 1. с много подразделения/черти/страни; 2. придружен с много трудности.

hydrangea

- [hai'dreind©ъ] n бот. хортензия.

hydrant

- ['haidrъnt] n хидрант, воден/пожарен кран.

hydrate

- ['haidreit] n хим. хидрат, хидроокис. ['haidreit] v превръщам (се) в хидрат.

hydraulic

- [hai'dro:lik] 1. хидравличен; ~ power водна сила; 2. който се втвърдява във вода.

hydraulic engineering

- [hai'dro:likend©i'niъri¤] n хидротехника.

hydraulics

- [hai'dro:liks] n pl с гл. в sing хидравлика.

hydric

- ['haidrik] а водороден.

hydride

- ['haidraid] n хим. хидрид.

hydro

- ['haidrou] n разг. 1. балнеосанаториум; 2. ВЕЦ.

hydrocarbon

- [,haidrou'ka:bъn] n хим. въглеводород.

hydrocbloride

- [,haidrou'kloraid] n хим. хлороводород.

hydrocephalic

- [,haidrouse'faelik] а мед. хидроцефаличен, страдащ от хидроцефалия.

hydrochloricl

- [,haidrou'klorik] а хим. хлороводороден; ~ acid coлнa киселина.

hydrodynamics

- [,haidroudai'naemiks] n pl с гл. в sing хидродинамика.

hydroelectric

- [,haidroui'lektrik] а водноелектрически.

hydrofoil

- ['haidroufъil] n кораб с подводни криле.

hydrogen

- ['haidrъd©ъn] n хим. водород.

hydrogen-bomb

- ['haidrъd©ъn'bom] n водородна бомба (и H.-bomb).

hydrogenate

- [hai'drod©eneit] v хидрирам.

hydrography

- [hai'drogrъfi] n хидрография.

hydrology

- [hai'drolъd©i] n хидрология.

hydrolysis

- [hai'drolisis] n хим. хидролиза.

hydrolytic

- [,haidrъ'litik] а на/свързан с хидролиза.

hydromancy

- [hai'dromъnsi] n хидромантия.

hydromechanics

- [,haidroumi'kaeniks] n pl c гл. в sing хидромеханика.

hydromel

- ['haidrъmel] n медовина.

hydrometer

- [hai'dromitъ] n 1. хидрометър; 2. ареометър.

hydropathic

- [,haidro'paeҐik] I. а водолечебен, за водна терапия; ~ establishment балнеосанаториум; II. п разг. ~ establishment.

hydropathy

- [hai'dropъҐi] n хидротерапия, водолечение.

hydrophobia

- [,haidrou'foubjъ] n мед. 1. хидрофобия, болезнен страх,от вода; 2. бяс.

hydrophyte

- ['haidrofait] n бот. водно растение, хидрофит.

hydropic

- [hai'dropik] а болен/страдащ от воднянка.

hydroplane

- ['haidrouplein] n 1. (кораб с) подводни криле; хидрокрило; 2. мор. глисьор; 3. ост. хидроплан, водосамолет; 4. хоризонтално кормило на подводница (за изплуване и пр.).

hydroponics

- [,haidro'poniks] n pl с гл. в sing хидропоника.

hydropsy

- ['haidropsi] n мед. воднянка.

hydroscope

- ['haidrъskoup] n хидроскоп.

hydrosphere

- ['haidrъsfiъ] n хидросфера.

hydrostatics

- [,haidrou'staetiks] n pl с гл. в sing хидростатика.

hydrotherapeutics

- [,haidroҐerъ'pju:tiks] n хидротерапия, водолечение.

hydrotherapy

- [,haidro'Ґerъpi] n хидротерапия, водолечение.

hydrous

- ['haidrъs] а хим. воден.

hydrozoa

- [,haidrъ'zouъ] n pl зоол. клас хидрозоа.

hyena

- [hai'i:nъ] n зоол. хиена.

hygiene

- ['hai©i:n] n хигиена; здравеопазване.

hygienic

- [hai'd©i:nik] а хигиеничен, здравословен, отнасящ се до хигиена.

hygienically

- [hai'd©i:nikъli] adv хигиенично; здравословно.

hygienics

- [hai'd©i:niks] n pl с гл. в sing хигиена (като наука).

hygrometry

- [hai'gromitri] n хигрометрия.

hygroscopic

- [,haigrъ'skopik] а хигроскопичен.

hylic

- ['hailik] а фил. материален, телесен.

hymen

- ['haimen] n 1. анат. химен, девствена ципа; 2.бот. обвивка на пъпка; 3. поет. H. брак, женитба.

hymeneal

- [,haime'ni:ъl] книж. I. а сватбен, брачен; II. п сватбена песен.

hymenoptera

- [,,haimem'optъrъ] n pl зоол. ципокрили.

hymn

- [him] n химн; църковна песен. [him] v 1. пея химии; 2. славословя; възпявам.

hymn-book

- ['himbuk] hymnal.

hymnal

- ['himnъl] n книга с химни/църковни песни.

hymnody

- ['himnъdi] n 1. песне на химии; песнопение; 2. химни, църковни песни.

hyperaesthesia

- [,haipъri:sҐi:ziъ] n мед. хиперестезия.

hyperbola

- [hai'pъ:bъlъ] n (pl -lae [-li:] , -las) мат. хипербола.

hyperbole

- [hai'pъ:bъli] n peт. хипербола (и прен.).

hyperbolic

- ['haipъ'bolik] а мат., peт. хипербодичен.

hyperbolical

- [,haipъ'bolikl] a рет. хиперболичен.

hyperborean

- [,haipъbo:'ri:ъn] I. а северен, полярен, хипербореален; много студен; II. п жител на севера; хипербореец.

hypercatalectic

- [,haipъ,kaetъ'lektik] а проз. с една излишна сричка.

hypercritical

- [,haipъ'kritikl] а прокалено критичен, много строг в критиката си; на когото не може да се угоди.

hypercriticize

- [,haipъ'kritisaiz] v критикувам прокалено строго; критикарствувам; намирам недостатъци/кусури.

hyperexcitation

- [,haipъr,eksi'teishn] n мед. свръхвъзбуда.

hypermarket

- [,haipъ'ma:kit] n много голям универсален магазин (обик. на самообслужване извьи града).

hypermetrical

- [,haipъ'metrikl] а проз. 1. излишен; 2. с една излишна сричка накрая.

hypermetropia

- [,haipъmi'troupiъ] n мед. далекогледство.

hyperphysical

- [,haipъ'fizikl] а свръхестествен.

hypersensitive

- [,haipъ'sensitiv] а свръхчувствителен.

hypersonic

- [,haipъ'sonik] а фаз. свръхзвуков.

hypertension

- [,haipъ'tenshn] а мед. високо кръвно налягане.

hypertrophic

- [,haipъ'trofik] а мед. хипертрофичен.

hypertrophy

- [hai'pъ:troufi] n 1. мед., биол. хипертрофия; 2. прен. прекалено/болезнено развитие (на чувство и пр.). [hai'pъ:troufi] v мед. хипертрофирам (се), увеличавам (се).

hyphen

- ['haifn] n тиренце (в сложни думи и при пренасяне). ['haifn] hyphenate.

hyphenate

- ['haifъneit] v пиша с/слагам тиренце (на сложна дума).

hyphenated

- [,haifъ'neitid] а 1. който се пише с тиренце; 2. ам. ненапълно натурализиран; от смесен произход; 3. смесен (за дейност).

hypnagogic

- [,hipnъ'god©ik] а 1. приспивателен; 2. пoлусънен; ~ image видение в полусънно състояние.

hypnoid

- ['hipnoid] а хипноподобен; подобен на хипноза.

hypnosis

- [hip'nousis] n хипноза.

hypnotic

- [hip'notik] I. a 1. хипнотичен; 2. приспивателен; II. п 1. форм. приспивателно средство; 2. хипнотик.

hypnotism

- ['hipnъtizъm] n хипноза (и прен.).

hypnotist

- ['hipnъtist] n хипнотизатор.

hypnotize

- ['hipnъtaiz] v хипнотизирам (и прен.).

hypnotizer

- ['hipnъtaizъ] hypnotist.

hypo

- ['haipou] n фот. фиксаж. ['haipou] n 1. спринцовка; 2. инжекция; 3. ам. подтик, стимул. ['haipou] v ам. разг. подтиквам, стимулирам. ['haipou] n ам. хипохондрия.

hypocaust

- ['haipouko:st] n 1. отоплителни канали под пода на дом/римска баня; 2. отоплителна инсталация дод пода на парник.

hypochondria

- [,haipou'kondriъ] n мед. хипохондрия.

hypochondriac

- [,haipou'kondriaek] мед. I. а свързан с/страдащ от хипохондрия; II. п хипохондрик.

hypochondric

- [,haipou'kondrik] n мед. хипохондрик.

hypocrisy

- [hi'pokrisi] n лицемерие, притворство, двуличие.

hypocrite

- ['hipъkrit] n лицемер, двуличник.

hypocritical

- [,hipou'kritikl] а лицемерен, двуличен.

hypodermic

- [,haipou'dъ:mik] I. а мед., анат. подкожен; II. п мед. 1. лекарство, което се инжектира под кожата; 2. подкожна инжекция; 3. спринцовка.

hypodermically

- [,haipou'dъ:mikъli] adv мед. подкожно.

hypogene

- ['haipod©i:n] n геол. плутонически.

hypophysis

- [hai'pofisis] n анат. хипофизна жлеза.

hypostasis

- [hai'postъsis] n 1. фил. субстанция, сыцност; есенция; 2. рел. хипостаза; 3. мед. хипостаза, застой на кръв.

hypostyle

- ['haipoustail] а арх. с колони, подпиращи покрива.

hypotenuse

- [hai'potinju:z] n мат. хипотенуза.

hypothecate

- [hai'poҐikeit] v юр. ипотекирам.

hypothesis

- [hai'poҐisis] n (pl -ses [-si:z]) хипотеза; предположение, догадка; worldng ~ работна хипотеза.

hypothesize

- [hai'poҐisaiz] v правя хипотези/предположения/догадки.

hypothetic

- [,haipou'Ґetik] а хипотетичен, предполагаем.

hypothetical

- [,haipou'Ґetikl] а хипотетичен, предполагаем.

hyrax

- ['haiъraeks] n зоол. даман (от рода Hyracoidea).

hyson

- ['haisn] n сорт зелен китайски чай.

hyssop

- ['hisъp] n бот. исоп (Hyssopus officinalis).

hysteria

- [hi'stiъriъ] n мед. хистерия.

hysteric

- [hi'sterik] а мед. хистеричен.

hysterical

- [hi'sterikl] а мед. хистеричен.

hysterics

- [hi'steriks] n pl с гл. в sing. разг. истерика, истеричен припадък, истерия; to go into ~ изпадам в истерия.

hysteron proteron

- [,histъron'protъron] n гр. 1. peт. хистерон протерон; 2. грешка в логиката, при която се приема за вярно нещо, което трябва да се докаже.

hysterotomy

- [histъ'rotъmi] n мед. кесарево сечение, хистеротомия.

i

- [ai] n буквата I. [ai] pron pers аз. [ai] n фил. его, моето аз.

i'd

- [aid] ськр. от I had, I would.

i'll

- [ail] ськр. от I will, I shall.

i'm

- [aim] ськр. от I am.

i've

- [aiv] съкр. от I have.

iamb

- ['aiAEmb] iambus.

iambic

- [ai'aembik] nроз. I. а ямбичен, ямбически; II. п ямбичен стих.

iambus

- [ai'aembъs] n проз. ямб.

iberian

- [ai'biъriъn] I. а иберийски; II. п 1. жител на Древна Иберия; 2. представител на иберийската раса; 3. древен иберийски език.

ibex

- ['aibeks] n зоол. ибекс, дива коза (Capra ibex).

ibidem

- [i'baidem] adv лат. (ськр. ib., ibid.) пак там (за цитат).

ibis

- ['aibis] n зоол. ибис; sacred ~ свещен ибис (Threskiornis aethiopicus); glossy ~ блестящ ибис (Plegadis falcinellus).

ice

- [ais] n 1. лед(ове); open ~ лед, който не пречи на корабоплаването; dry ~ въглероден двуокис в твърдо състояние (за замразяване); 2. (захарна) глазура; 3. (порция) сладолед (особ. плодов); 4. резервираност, студенина; 5. sl. диаманти; бижута; 6. attr леден, ледников; заледен; на лед; to break the ~ счупвам леда; правя първата стъпка; to be on/skate over thin ~ прен. разг. на опасна почва/в трудно положение съм; засягам щекотлив въпрос; to cat no ~ with s.o. не важа/нямам никакъв авторитет пред някого; не правя впечатление някому; on ~ sl. 1) в запас/готовност; на сигурно място; 2) ам. в кърпа вързано; to put on ~ sl. отлагам (изпълнение, подписване и пр.). [ais] v 1. заледявам (се), замръзвам, вледенявам (се); to be ~d over/up заледявам се, заледен съм (за езеро и пр.); ~d up скован от ледове (за кораб); 2. изстудявам, охлаждам (напитки и пр.); 3. глазирам (сладкиш).

ice Age

- ['aiseidj] n геол. ледников период.

ice-axe

- ['aisAEks] n пикел (на алпинист).

ice-boat

- ['aisbout] n 1. лодка (с платна) на шини; шейна за пътуване по лед; 2. ледоразбивач (кораб).

ice-bound

- ['aisbaund] а скован от лед(ове).

ice-breaker

- ['aisbreikъ] n 1. ледоразбивач (кораб); 2. инструмент за разбиване на лед; 3. арх. ледорез.

ice-cap

- ['aiskAEp] n ледена покривка, вечни ледове (особ. на планина, и на полюсите).

ice-cold

- ['aiskould] а леден(о студен); мразовит.

ice-cream

- [,ais'kri:m] n сладолед; ~ man продавач на сладолед.

ice-cube

- ['aiskju:b] n кубче лед (от хладилник).

ice-fall

- ['aisfo:l] n леден водопад (на глетчер).

ice-field

- ['aisfi:ld] n ледено поле, голяма маса плаващ лед.

ice-floe

- ['aisflou] n 1. плаващ леден къс; 2. плоска плаваща ледена маса.

ice-foot

- ['aisfut] n натрупани ледове, леден пояс край брега (в полярните страни).

ice-free

- ['aisfri:] а без лед (за пристанище).

ice-hockey

- ['ais,hoki] n хокей на лед.

ice-house

- ['aishaus] n ледница (и прен.).

ice-pack

- ['aispAEk] n 1. (пространство, покрито с) ледени блокове; 2. мед. мехур с лед.

ice-pick

- ['aispik] n пикел.

ice-point

- ['aispoint] n физ. точка на замръзване (0°С, 32°F).

ice-rink

- ['aisri¤k] n изкуствена пързалка за кънки.

ice-run

- ['aisr§n] n изкуствена писта за шейни.

ice-show

- ['ais¦ou] n балет на лед.

ice-tray

- ['aistrei] n съд за лед (в хладилник).

icebag

- ['aisbAEg] n мед. мехур за лед.

iceberg

- ['aisbъ:g] n 1. айсберг; 2. прен. разг. студен човек.

iceblink

- ['aisbli¤k] n светло отражение от ледове на хоризонта.

icebox

- ['aisboks] n (камера на) хладилник; ам. хладилник (и електрически).

iced

- [aist] а 1. студен, замразен (за напитки и пр.); 2. глазиран; 3. ~ over заледен, замръзнал.

iceland moss

- ['aislъnd,mos] n бот. исландски мъх (Cetraria islandica).

iceland poppy

- ['aislъnd'popi] n бот. жълт полярен мак (Papaver nudicaule).

icelander

- ['aislandъ] n исландец.

icelandic

- [ais'lAEndik] I. а исландски; II. n исландски език.

iceman

- ['aismAEn] n (pl -men) 1. човек, привикнал да върви по лед; 2. продавач/производител на лед; 3. човек, който се грижи за/поддържа пързалка.

ichneumon

- [ik'nju:mъn] n зоол. 1. ихневмон, фараонова мишка (Herpestes); 2. ихневмон (вид ципокрило насекомо) (сем. Ichneumonidae) (и ~-fly).

ichnography

- [ik'nografi] n план на сграда, ихнография.

ichor

- ['aiko:] n 1. мит. кръвта на боговете; 2. мед. сукървица.

ichthyoid

- ['ikҐioid] зоол. I. а рибовиден; II. п рибовидно гръбначно животно.

ichthyology

- [,ikҐi'olъdji] n ихтиология.

ichthyophagous

- [,ikҐi'ofъgъs] а зоол. рибояден.

ichthyosaurus

- [,ikҐiъ'so:rъs] n (pl -ri [-rai], -ruses [-rosiz]) ихтиозавър.

icicle

- ['aisikl] n ледена висулка/шушулка.

icily

- ['aisili] adv ледено, студено (и прен.).

icincss

- ['aisinis] n леденина, студенина (и прен.); студ, мраз, мразовитост.

icing

- ['aisi¤] n 1. глазура от захар, белтък и пр.; 2. ав. заледяване.

icon

- ['aikon] n 1. икона; 2. образ, изображение, портрет, статуя.

iconic

- [ai'konik] а изобразителен; портретен; в тради ционен стил (за статуя).

iconoclasm

- [ai'konouklAEzm] n 1. рел. иконоборство; 2. прен. унищожаване на общоприети вярвания, традиции и пр.

iconoclast

- [ai'konouklAEst] n 1. рел. иконоборец; 2. прен. борец срещу отживели вярвания и пр.

iconography

- [,aiko'nogъafi] n 1. иконография; 2. илюстрация (като изкуство).

iconolatry

- [aika'nolъtri] n иконопоклонство, иконолатрия.

iconomachy

- [aiko'nomъki] n иконоборство.

iconostasis

- [,aikъ'nostъsis] n иконостас.

icosahedron

- [,aikъsъ'hedrъn] n геом. икосаедър, двадесетостенник.

icteric

- [ik'terik] мед. I. а жълтеничав, иктеричен; против жълтеница; II. п средство против жълтеница.

icterus

- ['iktъrъs] n 1. мед. жълтеница; 2. зоол. американска птица от рода Icteridae.

ictus

- ['iktъs] n 1. проз. ритмично ударение; 2. физиол. пулсация.

icy

- ['aisi] а 1. заледен, замръзнал; 2. леден, мразовит; ледовит; 3. прен. леден, студен.

id

- [id] n 1. биол. най-малката частица от хромозома, носител на наследствеността (според теорията на Вайсман); 2. псих. инстинктивните импулси.

id est

- ['idest] cj лат. (ськр. i.e.) тоест (т.е.).

ide

- [aid] n зоол. речен кефал (ldus).

idea

- [ai'diъ] n 1. фил. идея; 2. разг. идея, представа, понятие, впечатление; to have no ~ of разг. нямам представа за, хабер си нямам за/от; to have no ~ why съвсем не разбирам/не знам защо; to have an ~ that струва ми се, че; I don't quite get the ~ не ми e съвсем ясно; 3. идея, схващане, разбиране; мнение; мисъл; to have a poor ~ of нямам високо мнение за; it's not my ~ of разг. не така си представям; fixed ~ натрапчива идея, идея фикс; 4. идея, хрумване; план, намерение; man of ~s човек с идеи, изобретателен човек; the ~! разг. що за идея! и таз хубава! that's the ~! именно! точно така! that's an ~! разг. чудесна идея! това е (хубава) идея! 5. идеал; the young ~ детската душевност; to get an ~ that въобразявам си/внушавам си, че; to get ~s into o.'s head започвам да си въобразявам; to put ~s into s.o.'s head карам някого да си въобразява (разни неща).

idea'd

- [ai'diъd] а с идеи, изобретателен.

ideaed

- [ai'diъd] а с идеи, изобретателен.

ideal

- [ai'diъl] I. a 1. идеален, съвършен, образцов; 2. идеален, въображаем; мислен; нереален; създаден по въображение; II. п идеал; образец (of).

idealism

- [ai'diъlizm] n идеализъм (и фил.).

idealist

- [ai'diъlist] n идеалист (и фил.).

idealistic

- [ai,diъ'listik] а идеалистичен; идеалистически (и фил.).

idealization

- [ai,diъlai'zei¦n] n идеализиране; идеализация.

idealize

- [ai'diъlaiz] v идеализирам.

ideally

- [ai'diъli] adv 1. идеално; съвършено; 2. умствено, теоретически.

ideate

- ['aidieit] v създавам си/добивам идея/представа; изработвам си представи.

idem

- ['aidem, 'idem] (ськр. id.) adv у същия автор, в същото съчинение.

identic

- [ai'dentik] identical 1.

identical

- [ai'dentikl] a 1. еднакъв, идентичен, тъждествен (with); ~ twins еднояйчни близнаци; 2. сыцият, самият, този именно; the ~ place where... самото място/точно мястото, където...

identifiable

- [ai'dentifaiъbl] а чиято самоличност може да се установи; отъждествяем (with).

identification

- [ai,dentifi'kei¦n] n 1. установяване на самоличността; ~ papers документи за самоличност; ~ card лична карта; ~ tag/disc/plate воен. личен знак; ~ mark воен. опознавателен знак; маркировка; ~ parade очна ставка на свидетел с други лица, между които е заподозряното лице; 2. отъждествяване (with).

identify

- [ai'dentifai] v 1. идентифицирам (with); установявам самоличността на; познавам (лице, изгубен предмет и пр.); to ~ o.s. удостоверявам самоличността си; 2. отъждествявам (се); 3. refl солидаризирам се (with); 4. разг. забелязвам, откривам; определям.

identikit

- [ai'dentikit] n рисунка на заподозряно лице по черти, описани от свидетели.

identity

- [ai'dentiti] n 1. еднаквост, тъждественост, идентичност; 2. самоличност; ~ card лична карта; 3. мат. тъждество.

ideogram

- ['idiougrAEm] n ез. идеограма.

ideograph

- ['idiougrAEf] n ез. идеограма.

ideography

- [idi'ogrъfi] n идеография, образно писмо.

ideological

- [,idiъ'lodjikl] а идеологичен, идеологически.

ideology

- [,aidi'olъdji] n идеология.

ides

- [aidz] n pl иди (според римския календар).

idiocy

- ['idiъsi] n 1. мед. идиотия; малоумие; 2. идиотщина, глу пост.

idiolect

- [i'dioulekt] n ез. идиолект.

idiom

- ['idiъm] n 1. идиом, идиоматичен израз; 2. език, говор, диалект.

idiomatic

- [,idiъ'mAEtik] а идиоматичен; богат с идиоматични изрази.

idiomatically

- [,idiъ'mAEtikъli] adv идиоматично; с много идиоматични изрази.

idiopathic

- [,idiъ'pAEҐik] а мед. идиопатичен.

idiosyncratic

- [,idiousi¤'krAEtik] а 1. особен, характерен 2. мед. идиосинкратичен.

idiosynctarasy

- [,idio'si¤krъsi] n 1. собствен темперамент/маниер/начин на мислене и пр.; индивидуална особеност; 2. мед. идиосинкразия.

idiot

- ['idiъt] n идиот (и прен.).

idiotic

- [idi'otik] а идиотски (и прен.).

idle

- ['aidl] а 1. незает, без работа, бездеен, безработен to be/stand ~ стоя без работа/със скръстени ръце нищо не правя; in o.'s ~ moments когато нямам работа, в минути на безделие; 2. неупотребяван неизползван; бездействуващ (за машини и пр.); to lie/stand ~ не се използвам, стоя неизползван; capital lying ~ мъртъв капитал; 3. тех. празен (за ход) ненатоварен, свободен; паразитен (за колело); to run ~ работя/въртя се на празен ход (за машина), ~ current ел. реактивен ток; ~ time престой, спиране; 4. ленив, мързелив; to acquire ~ habits ставам мързелив, отпускам се; 5. напразен, безполезен; неоснователен; it is ~ to безполезно е/няма смисъл да; 6. празен, безсъдържателен; лекомислен, несериозен; необоснован (за слух, клюка); празен (за любопитство); случаен. ['aidl] v 1. бездействувам, безделнича, лентяйствувам; шляя се; to ~ away o.'s time пилея/пропилявам си времето; 2. тех. работя със забавено темпо/на празен ход (за машина); 3. правя/карам да не работи; workers ~d by a strike работници, принудени да бездействуват/да не работят поради стачка.

idleness

- ['aidlnis] n 1. безделие; to live in ~ живея в безделие, безделнича; 2. бездействие; 3. леност, мързел; 4. безполезност; 5. празнота, безсъдържателност.

idler

- ['aidlъ] n 1. ленивец, мързеливец; безделник, лентяй; 2. повърхностен/лекомислен човек, фарфара.

idly

- ['aidli] adv лениво; без определена цел; случайно.

ido

- ['i:dou] n идо (разновидност на езика есперанто).

idol

- ['aidl] n 1. идол (и прен.), кумир; to make an ~ of издигам в култ, правя кумир от; 2. ост. образ, изображение; фантом, сянка; 3. лог. погрешно схващане, грешка; заблуждение, породено от предразсъдък.

idolator

- [ai'dolъtъ] n 1. идолопоклонник; 2. поклонник, обожател, почитател.

idolatress

- [ai'dolъtris] ж.р. от idolator.

idolatrous

- [ai'dolъtrъs] а 1. идолопоклоннически; 2. склонен към идолопоклонничество (и прен.).

idolatry

- [ai'dolъtri] n 1. рел. идолопоклонничество; идолойоклонство; 2. обожание, преклонение, боготворене, култ.

idolize

- ['aidъlaiz] v издигам в култ, боготворя, обожавам, прекланям се пред.

idolizer

- ['aidъlaizъ] n обожател, поклонник.

idyll

- ['idil, 'aidl] n идилия.

idyllic

- [ai'dilik] а идиличен.

idyllist

- ['aidilist] n автор на идилии.

if

- [if] cj 1. ако; ~ (it is) necessary ако е необходимо; the debts, ~ any дълговете, ако има такива; ~ anything, he was the more stubborn of the two ако изобщо има разлика помежду им, той беше по-упоритият; the water was warm, ~ anything водата беше по-скоро топла; ~ I were you, I... на твое място аз...; ~ so ако е така, в такъв случай; ~ not ако не, в противен случай; 2. (макар/даже) и да, дори да (и even ~); I will do it, (even) ~ it kills me ще го направя, па макар и да/ако ще да ми струва живота; pleasant weather, ~ rather cold приятно време, макар и малко студено; 3. дали; 4. когато (и да); ~ I feel any doubt, I inquire ако/когато се съмнявам/при съмнение питам; 5. вьв вьзкл. изр. за желание да; ~ I had known! да бях/де да бях знаел! ~ only he comes on time! само/дано да дойде навреме! 6. вьв вьзкл. изр. За учудване, с отр. гл. я гледай! ~ I haven't left my innbrella in the taxi! гледай та, май че си оставих чадъра в таксито! and ~ he didn't try to knock me down! представи си, той се опита да ме събори! 7. as ~ като че ли; he looks as ~ he were drunk изглежда (като че ли е) пиян; he stood there as ~ thunderstruck стоеше като гръмнат; as ~ by chance като че ли/уж случайно; it isn't as ~ we were rich не е като да сме/да речеш, че сме богати; ~ only because ако не за друго, то защото; ~ only to ако не за друго, (то) поне за да. [if] n условие; предположение; too many ~s about it много несигурна работа; I'm tired of your ~s and buts омръзна ми твоето вечно "ако" и "но", омръзнаха ми вечните ти възражения.

iffy

- ['ifi] a sl. несигурен; неопределен; неразрешен.

igloo

- ['iglu:] n иглу (ескимоска колиба от лед).

igneous

- ['igniъs] а 1. огнен; 2. геол. плутоничен, вулканичен.

ignescent

- [ig'nesnt] а който искри при удар; искрящ.

ignis fatuus

- [,ignis'fAEtjuъs] n лат. 1. блуждаещ огън; 2. прен. измамлива надежда/идеал/цел.

ignitability

- [ig,naitъa'biliti] n запалителност, възпламенимост.

ignitable

- [ig'naitъbl] а запалителен, възпламеним.

ignite

- [ig'nait] v паля (се), запалвам (се), подпалвам (се), възпламенявам (се).

ignitibility

- [] ignitability.

ignitible

- [] ignitable.

ignition

- [ig'ni¦n] n 1. пламване, запалване, възпламеняване; 2. тех. накаляване; 3. запалител (на двигател).

ignoble

- [ig'noubl] а 1. низък, долен, подъл; позорен; 2. ост. плебейски.

ignominious

- [,ignъ'miniъs] а долен, нечестен; позорен, срамен.

ignominy

- ['ignъmini] n позор, срам, унижение.

ignoramus

- [,ignъ'reimъs] n невежа.

ignorance

- ['ignъrъns] n невежество; незнание; неведение (of); from/through ~ от незнание; to be in complete ~ of нищо не зная за, никак не съм осведомен за; to keep s.o. in ~ of не казвам/не съобщавам някому за.

ignorant

- ['ignъrъnt] а 1. невежа; необразован, неук, не грамотен, прост; 2. невежествен, издаващ невежество; 3. неосведомен (of); to be ~ of the world не познавам света.

ignorantism

- ['ignъrъntizm] n мракобесие.

ignorantly

- ['ignъrъntli] adv 1. неграмотно; 2. от незнание/неразбиране.

ignore

- [ig'no:] v 1. игнорирам, не обръщам внимание на, пренебрегвам; 2. юр. отхвърлям (обвинение, молба).

iguana

- [i'gwa:nъ] n зоол. игуана (голям тропически гущер).

iguanodon

- [i'gwa:nъdon] n палеонт. игуанодон (огромен гущер).

ikebana

- ['i:ke'ba:nъ] n яп. изк. икебана.

ikon

- [] icon.

ilex

- ['aileks] holm« l, 2.

iliad

- ['iliAEd] n гр. Илиада.

ilium

- ['iliъm] n ист. Троя, Илион.

ilk

- [ilk] n: of that ~ 1) шотл. от града/селото и пр. със същото име; 2) разг. от този вид/род/сорт/пасмина.

ill

- [il] a 1. predic болен; to be/feel ~ болен съм; чувствувам се неразположен; to fall/get/be taken ~ разболявам се, заболявам (with от); 2. лош (за име, вьздействие, услуга и пр.); 3. лош, зъл; жесток; враждебен, неприязнен; вреден; неблагоприятен; ~ feeling враждебност, неприязън; 4. лош, раздразнителен, мрачен (за характер, настроение); лош, невъзпитан, неприличен (за дьржание); 5. лош, незадоволителен, несъвършен; 6. мъчен, капризен (за човек); an ~ man to pleas човек, на когото е мъчно да се угоди; it's an ~ wind that blows nobody good всяко зло за добро. [il] adv 1. зле, лошо; неправилно; (на)криво; неблагоприятно; to take s.th. ~ разбирам нещо зле/неправилно/криво; вземам накриво, обиждам се; to speak ~ of говоря зле за; it will go ~ with them ще си изпатят; it ~ becomes you to не ти прилича да; 2. зле, недостатъчно; to be ~ provided with не съм добре снабден с; 3. едва ли, трудно; I can ~ afford to едва ли мога да си позволя да; the government can ~ afford elections at present правителството едва ли може да си позволи да произвежда избери сега. [il] n 1. зло, злина; вреда; to do ~ върша зло; 2. нещо лошо/неблагоприятно; I know no ~ of him не знам нищо лошо за него; for ~ or well за добро или зло; 3. pl нещастия, несгоди, беди, злини; страдания, мъки.

ill-advised

- [,ilъd'vaizd] а неблагоразумен, прибързан, необмислен; you will be ~ to ще бъде неблагора зумно от твоя страна да.

ill-affected

- [,ilъ'fektid] а лошо/зле разположен; недоволен: the ~ недоволниците.

ill-assorted

- [,ilъ'so:tid] а несходен, неподходящ; несхождащ се с; не един за друг.

ill-balanced

- [,il'bAElъnst] а неуравновесен.

ill-behaved

- [,ilbi'heivd] а с лошо държане, невъзпитан.

ill-being

- [,il'bi:i¤] n 1. неразположение, лошо здравословно състояние; 2. лошо материално състояние; неблагополучие.

ill-blood

- ['il'bl§d] n лошо чувство/отношение; враждебност, неприязън.

ill-boding

- [,il'boudi¤] а злокобен.

ill-bred

- [,il'bred] а зле/лошо възпитан, невъзпитан.

ill-breeding

- [,il'bri:di¤] n лошо възпитание, невъзпитание.

ill-brought up

- ['ilbro:t'§p] ill-bred.

ill-conditioned

- [,ilkъn'di¦ъnd] a 1. лош, зъл, с лош нрав; 2. раздразнителен, свадлив; 3. в лошо (физическо) състояние.

ill-considered

- [.ilkъn'sidъd] а необмислен.

ill-disposed

- [,ildi'spouzd] a 1. зле настроен; 2. зъл.

ill-doer

- [,il'duъ] n злосторник.

ill-fated

- [,il'feitid] а обречен на/носещ нещастие, нещастен, злочест.

ill-favoured

- [,il'feivъd] а грозен, грозноват.

ill-founded

- [,il'faundid] а необоснован (за слух и пр.).

ill-gotten

- [,il'gotn] а спечелен нечестно.

ill-grounded

- [,il'graundid] ill-founded.

ill-health

- [,il'helҐ] n крехко здраве, болест.

ill-humour

- [,il'hju:mъ] n лошо настроение, раздразнителност.

ill-humoured

- [,il'hju:mъd] а в лошо настроение, раздразнен, кисел.

ill-informed

- [,ilin'fo:md] а 1. неосведомен; 2. невеж.

ill-intentioned

- [.ilin'tenind] а злонамерен (towards).

ill-judged

- [,il'dj§djd] a 1. необмислен; неблагоразумен; 2. ненавременен; неуместен.

ill-known

- [,il'noun] a недобре/малко познат (to).

ill-mannered

- [,il 'mAEnъd] а невъзпитан, с лоши обноски.

ill-matched

- [,il'mAEt¦t] ill-assorted.

ill-meaning

- [,il'mi:ni¤] а злонамерен (за човек).

ill-meant

- [,il'ment] а злонамерен (за постьпка).

ill-nature

- [,il'neit¦ъ] n лош характер, лошота; проклетия.

ill-natured

- [,il'neit¦ъd] а лош, проклет, злобен.

ill-naturedly

- [,il'neit¦ъdli] adv злобно; троснато.

ill-nourished

- [,il'n§ri¦t] а недохранен.

ill-omened

- [,il'oumъnd] а зловещ, злокобен« който предвещава зло.

ill-starred

- [,il'sta:d] а роден под нещастна звезда, нещастен, обречен на нещастия.

ill-suited

- [,il'sju:tid] а неподходящ (to, for).

ill-tempered

- [,il'tempъd] а раздразнителен, лош; зъл (за животно).

ill-timed

- [,il'taimd] а ненавременен.

ill-treat

- [,il'tri:t] v отнасям се зле/лошо/жестококъм, малтретирам.

ill-treatment

- [il'tri:tmъnt] n лошо третиране/отношение, малтретиране, жестокост.

ill-use

- [,il'ju:z] v 1. ill-treat; 2. използувам не както трябва;повреждам (предмет).

ill-used

- [,il'ju:zd] а онеправдан; ~ tone of voice ockъpбен/обиден .тон.

ill-will

- [,il'wi]] n зла воля, лошо чувство, зложелателство; to bear s.o. ~ имам зъб на/зле настроен сьм към някого.

ill-wisher

- [,il'wi¦ъ] n зложелател.

illation

- [i'lei¦n] n заключение, извод, дедукция.

illative

- ['ilъtiv] а съдържащ извод/заключение, дедуктивен.

illegal

- [il'li:gl] а незаконен; нелегален.

illegality

- [,ili'gAEliti] n 1. незаконност; нелегалност; 2. незаконно действие/деяние.

illegibility

- [i,leidji'biliti] n нечетливост.

illegible

- [i'ledjibl] а нечетлив, неясен.

illegitimacy

- [,ili'djitimъsi] n 1. незаконност; 2. положение на незаконороден; 3. нелогичност, погрешност, неправилност.

illegitimate

- [,ili'djitimъt] a 1. незаконен; 2. незаконороден, извънбрачен; 3. нелогичен, погрешен, неправилен.

illiberal

- [i'libъrъl] а 1. тесногръд; ограничен; нетолерантен; 2. ограничен, прост, некултурен; 3. свидлив.

illiberality

- [i,libъrAEliti] n 1. ограниченост, тесногръдие; 2. свидливост.

illicit

- [i'lisit] а незаконен; забранен, непозволен.

illimitability

- [i'limitъ'biliti] n безграничност, безкрайност, безпределност, необятност.

illimitable

- [i,limitъbl] а безграничен, безкраен, безпределен, нeoбяTeн.

illiteracy

- [i'litъrъsi] n неграмотност; необразованост.

illiterate

- [i'litъrъt] I. а неграмотен; необразован; II. n неграмотен/необразован човек.

illness

- ['ilnis] n болеет, заболяване; боледуване.

illogical

- [i'lodjikl] а нелогичен, непоследователен.

illogicality

- [,ilodji'kAEliti] n нелогичност, непоследователност.

illuminant

- [i'lju:minъnt] а осветяващ, озаряващ; осветителен.

illuminate

- [i'lju:mineit] v 1. осветявам (и празнично); озарявам; илюминирам; 2. украсявам с цветни инициали/илюстрации; оцветявам (рькопис); 3. просветлявам, озарявам; 4. прен. хвърлям светлина върху, обяснявам, разяснявам; 5. прен. придавам блясък на, украсявам.

illuminated

- [i'lju:mineitid] а 1. осветен, озарен; 2. илюминиран; 3. с цветни инициали/илюстрации (за ръкопис), оцветен (за буквы и пр.).

illuminati

- [i,lu:mi'na:ti:] n pl 1. светли/велики умове; 2. ист. илюминати.

illuminating

- [i'lju:mineiti¤] а 1. осветителен, светлинен; ~ gas светилен газ; 2. прен. който хвърля светлина/изяснява.

illumination

- [i,lju:mi'nei¦n] n 1. осветяване; осветление; озаряване; заря; оляськ; 2. илюминиране; илюминация (често р1); 3. оцветяване на илюстрации и пр.; р1 цветни илюстрации; 4. просвещаване; просвещение; 5. хвърляне светлина, обясняване, обяснение; разясняване, разяснение.

illuminative

- [i'lju:minativ] illuminating.

illuminator

- [i'lju:mineitъ] n 1. осветител. 2. тех. осветител, рефлектор; 3. художник илюстратoр (на старинни рькописи).

illumine

- [i'lju:min] v 1. осветявам; 2. просвещавам; 3. разведрявам, разсейвам (мрачни мисли и пр).

illusion

- [i'lu:jn] n 1. илюзия (и прен.); (само)измама; to be ioider an ~ правя си илюзии, самоизлъгвам се; 2. халюцинация; 3. прозрачен тюл.

illusional

- [i'lu:jъn]l а 1. свързан с халюцинации; 2. illusive.

illusive

- [i'lu:siv] а илюзорен, въображаем; измамлив, лъжовен.

illusory

- [i'lu:sъri] illusive.

illustrate

- ['ilъstreit] v 1. пояснявам (с пример/нагледно), илюстрирам; 2. илюстрирам, снабдявам с илюстрации (книга и пр.); 3. ост. правя блестящ/прочут.

illustration

- [,ilъ'strei¦n] n 1. пример, нагледно пояснение; поясняване, илюстриране; by way of ~ като/за пример; 2. илюстриране (за книга и пр.); илюстрация.

illustrative

- ['ilъstrъtiv] а илюстративен, служещ за пример, пояснителен; ~ of който показва/доказва, който е пример за.

illustrator

- ['ilъstreitъ] n художник илюстратор.

illustrious

- [i'l§striъs] а знатен, виден, прославен, знаменит.

image

- ['imidj] n 1. образ {и опт.), изображение; отражение (в огледало); образ и подобие; be is the very/the living ~ of his father той е образ и подобие/жив образ на баща си, откъснал е главата на баща си; in his own ~ по свой собствен образ (и подобие); 2. статуя; картина; идол, истукан; икона; 3. лит. образ, метафора; to spoak in ~s говоря образно, изразявам се с метафори; style full of ~s образен стил; 4. образ; общоприета представа; мисъл; мнение; how can we improve our ~ ? как можем да подобрим мнението, коего имат за нас хората? ['imidj] v 1. изобразявам, рисувам; 2. отразявам; 3. извиквам във въображението си, представям/въобразявам си (s.th. to o.s.); 4. прен. рисувам/изобразявам живо; представям (символично).

image-breaker

- ['imidj,breikъ] iconoclast 1.

imageable

- ['imidjъbl] а 1. който може да се изобрази, изобразим; 2. който можем да си представим/въобразим.

imagery

- ['imidjъri] n 1. образи; скулптури; статуи; икони; идоли; 2. лит. художествени образи, метафори; образност.

imaginable

- [i'mAEdjinъbl] a който можем да си представим/въобразим; there is no ~ reason why невиждам никаква (възможна) причина защо (да).

imaginably

- [i'mAEdjinъbli] adv както би могло да се пред положи.

imaginary

- [i'mAEdjinъri] а 1. въображаем; 2. мат. имагинерен.

imagination

- [i,mAEdji'nei¦n] n въображение, фантазия; that's your ~ разг. въобразяваш си.

imaginative

- [i'mAEdjinъtiv] а 1. който показва богато въображение/фантазия; ~ prose (writing) белетристика; highly ~ фантастичен; напълно измислеи; 2. С богато въображение/фантазия; творчески.

imaginativeness

- [i'mAEdjinъtivnis] 1. богато въображение/фантазия; 2. творческа сила; 3. фантастичност.

imagine

- [i'mAEdjin] v 1. представям си, въобразявам си; ~ yourself in London представи си, че си в Лондон; 2. мисля, предполагам, струва ми се; I ~ him to be quite гich преполагам, че е досга богат; I ~ it will rain предполагам, че ще вали, сигурно ще вали.

imaginurily

- [i'mAEdjinъrili] adv въображаемо, нереално.

imagism

- ['imъdjizm] n лит. имажинизъм.

imagist

- ['imъdjist] n лит. имажист.

imago

- [i'meigou] n (pl imagos, imagines [i'meidjini:z]) 1. зоол. имаго; 2. псих. идеализиран образ.

imam

- [i'ma:m] n араб. имам(ин).

imbalance

- [im'bAElъns] n 1. липса на равновесие; 2. мед. неправилиа координация (на мускули, жлези и пр.); 3. непропорционалност (между мьже и жени в населението, богати и бедни страни и пр.).

imbecile

- ['imbisi:l] I. а слабоумен, малоумен; мед. имбецилен; II. п слабоумен/малоумен човек; мед. имбецил.

imbecility

- [,imbi'silъti] n слабоумие, малоумие, имбециалност.

imbed

- [] embed.

imbibe

- [im'baib] v 1. приемам, поглъщам, поливам (вьздух, влага, храма и пр.); 2. разг. пия; пиянствувам, къркам; 3. прен. поглъщам, възприемам, попивам.

imbricate

- ['imbrikeit] v книж. нареждам (неща) така, че да се застъпват; застъпват се (за керемиди, люспи). ['imbrikъt] а зоол. 1. застъпващи се; 2. покрит с люспи.

imbroglio

- [im'brouliou] n бъркотия, безредие; много объркано положение; недоразумение.

imbrue

- [im'bru:] v книж. обагрям, оцветявам, опетнявам (in, with); to ~ o.'s hands with blood изцапвам ръцете си с кръв (често прен.).

imbrute

- [im'bru:t] v карам/правя (някого) да оскотeе; довеждам до оскотяване.

imbue

- [im'bju:] v книж. 1. напоявам, насищам (with); to be ~d бивам пропит/проникнат/обзет/овладян/изпълнен (with); 2. imbrue; 3. вдъхвам, насаждам (with); to ~ s.o.'s mind with ideas насаждам идеи у някого.

imitable

- ['imitъbl] а подражаем, който може да бъде наподобен.

imitate

- ['imiteit] v 1. подражавам (на), копирам, следвам; to ~ a plan следвам/водя се по план; 2. имитирам; карикатуря; 3. наподобявам, подправям.

imitation

- [,imi'tei¦n] n 1. подражаване, подражание, копиране, следване; имитиране; карикатурене; наподобяване; 2. имитация, подправка, заместител; сурогат, ерзац; 3. муз. имитация; 4. биол. мимикрия; 5. attr имитиран; подправен; изкуствен; ~ leather изкуствена кожа; ~ pearls изкуствени перли.

imitative

- ['imitъtiv] а 1. подражателен; който наподобява (of); ~ arts изобразителни изкуства; ~ word звукоподражателна дума; 2. който (обича да) подражава, склонен да подражава; неоригинален; 3. имитиран; подправен; изкуствен, фалшив; 4. биол. присыц на мимикрията.

imitator

- ['imiteitъ] n подражател, имитатор.

imitatress

- ['imiteitris] ж.р. от imitator.

immaculacy

- [i'mAEkjulъsi] n 1. неопетненост, чистота; 2. безукорност, безупречност.

immaculate

- [i'mAEkjulъt] а 1. неопетнен, чист; 2. безукорен, безупречен; 3. зоол. без петна; I. Conception църк. непорочно зачатие.

immanence

- ['imъnъns] n 1. присъщо качество; 2. фил. иманентност.

immanency

- ['imъnъnsi] n 1. присъщо качество; 2. фил. иманентност.

immanent

- ['imъnъnt] а 1. присъщ, свойствен, характерен (in на, за); 2. фил. иманентен.

immaterial

- [,imъ'tiъriъl] а 1. невеществен, нематериален, безплътен, безтелесен; духовен; 2. маловажен, незначителен, несыцествен, второстепенен, без значение; ~ details несыцествени подробности; that's ~ to me това е без значение за мен.

immateriality

- ['imъ,tiъri'AEliti] n 1. невещественост, нематериалност, безплътност, безтелесност; духовност; 2. маловажност, незначителност, несъщественост, второстепенност.

immaterialize

- [,imъ'tiъriъlaiz] v правя невеществен/нематериален.

immature

- [,imъ'tjuъ] а незрял, недозрял, недоразвит.

immaturity

- [,imъ'tjuъriti] n незрелост, недозрялост, недоразвитост.

immeasurable

- [i'mejъrъbl] а неизмерим, огромен, грамаден.

immediacy

- [i'mi:diъsi] n 1. непосредственост; 2. незабавност, близост; непосредствена заплаха; 3. неотложност.

immediate

- [i'mi:diъt] а 1. непосредствен, непосреден, пряк, най-близък; ~ contact/contagion мед. непосредствен допир/заразяване; two objects in ~ contact две неща непосредствено едно до друго; ~ constituents грам. преки съставни елементи; s.o.'s ~ family най-близките родники на някого; 2. незабавен, бърз; to take ~ action действувам незабавно; house for sale with ~ possession продава се къща с влизане веднага; 3. пряк, от първа ръка (и за сведения); ~ knowledge фил. интуитивно познание; 4. неотложен; work/matter of ~ urgency работа/въпрос, който не търпи отлагане.

immediately

- [i'mi:diъtli] adv 1. непосредствено, пряко; 2. незабавно, веднага. [i'mi:diъtli] cj разг. щом; you may leave ~ he conies можеш да си отидеш, щом дойде той.

immemorial

- ['imi'mo:riъl] а незапомнен, от памтивека; вековен.

immense

- [i'mens] а 1. безмерен, необхватен, необятен, грамаден, огромен; 2. sl. отличен, чудесен, великолепен.

immensely

- [i'mensli] adv. много, необикновено, извънредно, неизмеримо.

immenseness

- [i'mensnis] n безмерност, необхватност, необятност; огромност; the immensity of a crime чудовищност на престъпление, чудовищно престъпление.

immensenessity

- [i'mensnisiti] immenseness.

immerse

- [i'mъ:s] v 1. потопявам, потапям (in) (особ. при крьщаване); 2. заравям, затрупвам (in); 3. refl, pass затьвам, увличам се, задълбочавам се, бивам погълнат (in); to be ~d in a book чета съсредоточено; зачел съм се; ~d in debt потънал в дългове; ~d in thought потънал в мисли, замислен.

immersion

- [i'mъ:¦n] n 1. потапяне (особ. при кръщаване); 2. потъване, поглъщане, погълнатост, задълбочаване, задълбоченост; 3. астр. затъмнение.

immersion heater

- [i'mъ:¦n,hi:tъ] n бързовар.

immigrant

- ['imigrъnt] I. а който имигрира; II. п имигрант, преселник.

immigrate

- ['imigreit] v 1. имигрирам, преселвам се (into); 2. довеждам, заселвам.

immigration

- [,imi'grei¦n] n имиграция, преселване.

imminence

- ['iminъns] n заплаха, угроза.

imminent

- ['iminъnt] а предстоящ, застрашаващ, надвиснал; to be ~ предстоя, предстоящ съм.

immiscible

- [i'misibl] а който не може да се смеси.

immitigable

- [i'mitigъbl] а 1. който не може да бъде смекчен/облекчен; 2. неумолим; непримирим.

immobile

- [i'moubail] а неподвижен.

immobility

- [,imo'bilъti] n неподвижност.

immobilize

- [i'moubilaiz] v 1. заковавам, приковавам, спирам; задържам; 2. мед. слагам шина; 3. фин. изтеглям от обръщение, замразявам (пари, капитали).

immoderate

- [i'modъrit] а неумерен; прекомерен, краен, прекален.

immoderation

- [i,modъ'rei¦n] n неумереност; крайност, прекаленост.

immodest

- [i'modist] а 1. неприличен, безсрамен; безпътен; 2. нескромен, безочлив, нахален, нагъл.

immodesty

- [i'modisti] n 1. неприличие, безсрамие; 2. безочливост, нахалство, наглост.

immolate

- ['imъleit] v пренасям в жертва (и прен.), жертвувам.

immolation

- [,imъ'lei¦n] n жертвоприношение, жертва (и прен.).

immoral

- [i'moral] а безнравствен, неморален, развратен.

immorality

- [,imъ'rAEliti] n безнравственост, неморалност, разврат.

immortal

- [i'mo:tl] I. а безсмъртен; II. п прославен/знаменит/безсмъртен човек; the ~s pl боговете.

immortality

- [,imo:'tAElъti] n безсмъртие.

immortalize

- [i'mo:tъlaiz] v обезсмъртявам, увековечавам.

immortally

- [i'mo:tъli] adv вечно.

immortelle

- [,imo:'tel] n бот. безсмъртниче (Xeranthemum annuum).

immovability

- [i,mu:vъ'bilъti] n 1. неподвижност; 2. несменяемост; 3. непоколебимост, непоклатимост, устойчивост, стабилност, солидност; 4. спокойствие; безстрастие; невъзмутимост.

immovable

- [i'mu:vъbl] I. а 1. юр. неподвижен, недвижим (за имот), 2. постоянен, несменяем (за църк. празник); 3. твърд, непоколебим, непоклатим, устойчив, стабилен, солиден; 4. спокоен; безстрастен; невъзмутим; II. п рl юр. недвижим имот.

immune

- [i'mju:n] I. а свободен, осигурен; с имунитет; неподатлив; неприкосновен (against, from, to); ~ against attack непревземаем; to render ~ мед. имунизирам; II. п човек с имунитет, имунизиран.

immune body

- [i'mju:n'bodi] antibody.

immunity

- [i'mju:niti] n освобождаване (from); имунитет; привилегия, неприкосновеност; diplomatic immunities дипломатически имунитет.

immunization

- [i,mjunai'zei¦n] n мед. имунизация; имунизиране.

immunize

- ['imju:naiz] v мед. имунизирам (against).

immure

- [i'mjuъ] v книж. 1. затварям (в затвор); to ~ o.s. прен. затварям се, оттеглям се, изолирам се; 2. вграждам; 3. ограничавам, заобикалям (като) със стена.

immutability

- [i,mju:tъ'biliti] n неизменност; неотменимост.

immutable

- [i'mju:tabl] а неизменен; неотменим.

imp

- [imp] n 1. дяволче; 2. немирник, пакостник, палавец.

impact

- ['impkt] n 1. удар, удряне; динамично въздействие (on, against); 2. стълкновение, сблъскване; 3. влияние, въздействие; to make an ~ on въздействувам върху. [im'pAEkt] v 1. закрепявам; стягам; натъпквам (into, in); 2. удрям (се); сблъсквам (се); тласкам.

impact strength

- ['impAEktstre¤Ґ] n тех. якост/съпротивление на удар.

impaction

- [im'pAEk¦n] n 1. заклещване; стягане; натъпкване; ~ of the bowels запушване на червата; 2. удряне; сблъскване.

impair

- [im'pЁъ] v 1. накърнявам, намалявам, понижавам; to ~ o.'s fortune намалявам състоянието си; 2. повреждам, уронвам, развалям, разстройвам; ~ed health разклатено здраве.

impale

- [im'peil] v 1. набивам на кол (on); пробождам, пронизвам (with); 2. ряд. ограждам с колове/със стобор; 3. хер. съединявам, комбинирам (с друг герб).

impalpability

- [im,pAElpъ'biliti] n 1. неосезаемост; неусетност; 2. недоловимост.

impalpable

- [im'pAElpъbl] а 1. неосезаем; неусетен; 2. много ситен (за прах), 3. недоловим; прен. неуловим; неразличим, трудно доловим.

impanel

- [im'pAEnъl] empanel.

imparisyllabic

- ['im,pAErisi'lAEbik] ез. I. а неравносричен; II. п съществително с нееднакъв брой срички в именителен и родителен падеж.

imparity

- [im'pAEriti] n неравенство, различие.

impart

- [im'pa:t] v 1. давам, придавам (тежест, авторитет) (to); 2. съобщавам, предавам (to).

impartial

- [im'pa:¦l] а безпристрастен, непредубеден.

impartiality

- [im,pa:¦i'AElъti] n безпристрастност, непредубеденост.

impartible

- [im'pa:tibl] а юр. неделим (за имот).

impassable

- [im'pa:sъbl] а непроходим.

impasse

- [AEm'pa:s] n фр. 1. сляпа улица; 2. прен. импас, безизходно положение.

impassibility

- [im.pAEsi'biliti] n 1. нечувствителност; 2. безстрастие, безчувственост, невъзмутимост.

impassible

- [im'pAEsibl] а 1. нечувствителен (към болка); 2. безстрастен, безчувствен, равнодушен; невъзмутим.

impassioned

- [im'pAE¦ъnd] а обхванат от страст, възбуден страстен, пламенен.

impassive

- [im'pAEsiv] а 1. нечувствителен; 2. безстрастен, безчувствен, невъзмутим; студен; 3. спокоен, тих.

impassiveness

- [im'pAEsivnis] n 1. нечувствителност; 2. безстрастие, безчувственост, невъзмутимост; студенина; 3. спокойствие.

impassivity

- [,impAE'siviti] impassiveness.

impaste

- [im'peist] v 1. покривам с/правя на тесто; 2. жив. налагам дебел слой боя.

impasto

- [im'pAEstou] n жив. напластяване на боя.

impatience

- [im'pei¦ns] n 1. нетърпение, нетърпеливост (of); 2. раздразнителност; 3. нетърпимост (of, with); 4. силно желание (to с inf).

impatient

- [im'pei¦nt] a 1. нетърпелив (at, with); 2. който не може да търпи/понася (of); ~ of reproof който не търпи укори; 3. който гори от/очаква с нетърпение, който силно желае/жадува (for за, to с inf да).

impatiently

- [im'pei¦ъntli] adv нетърпеливо; с нетьрпелив тон.

impawn

- [im'po:n] v ост. залагам.

impeach

- [im'pi:t¦] v 1. поставям под съмнение; хвърлям сянка върху, дискредитирам, излагам; 2. юр. обвинявам (of, with в); to ~ s.o. for taking bribes обвинявам някого във вземане на подкупи; 3. обвинявам (някого) в държавна измяна.

impeachable

- [im'pi:t¦ъbl] а който може да бъде поставен под съмнение/дискредитиран/обвинен.

impeachment

- [im'pi:t¦mъnt] n 1. поставяне под съмнение; 2. дискредитиране; 3. юр. обвинение (особ. в дьржавна измяна).

impeccability

- [im,pekъ'biliti] n безпогрешност, безукорност.

impeccable

- [im'pekabi] а безпогрешен, безукорен.

impecuniosaty

- ['impi,kju:ni'ositi] n книж. безпаричие, бедност, сиромашия.

impecunious

- [,impi'kju:njъs] а книж. безпаричен, без пари, беден, сиромашки.

impedance

- [im'pi:dъns] n ел. импеданс, пълно съпротивление.

impede

- [im'pi:d] v спъвам, преча на, спирам.

impediment

- [im'pedimъnt] n 1. пречка, спънка, препятствие; ~ in o.'s speech заекваце; 2. юр. пречка за встъпване в брак; 3. pl багаж (и impedimenta, особ. воен.).

impel

- [im'pel] v (-ll-) 1. тласкам, движа, предвижвам, карам; 2. подтиквам; подбуждам, насьсквам (to, to с inf).

impellent

- [im'pelъnt] I. а който тласка/движи/подтиква/подбужда/насьсква; II. п движеща сила, подбуда, подтик.

impeller, -or

- [im'pelъ] n тех. 1. работно колело; крилно витло; ротор; 2. бъркачка.

impend

- [im'pend] v 1. вися, надвиснал съм (over); 2. предстоя; 3. заплашвам, застрашавам, надвиснал съм (за опасност).

impendent

- [im'pendъnt] а близък, надвиснал; който заплашва/застрашава.

impending

- [im'pendi¤] а предстоящ, неизбежен.

impenetrability

- [im,penitrъ'biliti] а непроницаемост.

impenetrable

- [im'penitrъbl] a 1. непроницаем, гъст; непрогледен; 2. непроходим (за гора и пр.); 3. недостъпен, тъп, неотзивчив (to); men who are ~ to reason хора, който не разбират от разумни доводи; 4. неразбираем, неразгадаем; тайнствен.

impenetrableness

- [im'penitrъblnis] impenetrability.

impenitence

- [im'pemtъns] n неразкаяност, липса на разкаяние.

impenitency

- [im'pemtъnsi] n неразкаяност, липса на разкаяние.

impenitent

- [im'penitъnt] а неразкаян, неразкаял се.

imperative

- [im'perъtiv] I. a 1. повелителен (и грам.), заповеднически; безапелационен; 2. наложителен; II. п 1. грам. повелително наклонение; 2. фил. императив; 3. ам. заповед, нареждане.

imperativeness

- [im'perъtivnis] n 1. настоятелност, безапелационност; 2. наложителност.

imperceptibility

- ['impъ,septi'biliti] n неусетност, неуловимост.

imperceptible

- [,impъ'septъbl] а неусетен, неуловим, едва забележим, незначителен.

imperceptibly

- [,impъ'septibli] adv едва-едва; неусетно, незабележимо.

impercepticipient

- [,impъ'sepsipiъnt] а книж. невъзприемчив.

imperceptive

- [,impъ'septiv] а книж. невъзприемчив.

imperfect

- [im'pъ:fikt] I. a 1. несъвършен; непълен, незавършен; недостатьчен; ~ knowledge недостатъчни познания (of по); 2. дефектен; 3. грам. несвършен; II. п грам. несвършено време.

imperfectible

- [,impъ'fektibl] а който не може да бъде усъвършенствуван.

imperfection

- [,impъ'fek¦n] n 1. несъвършенство, непълнота, незавършеност; 2. недостатьк; дефект.

imperfective

- [,impъ'fektiv] а грам. несвършен (за вид).

imperforate

- [im'pъ:fъrit] а 1. неперфориран, непродулчен; 2. мед. без естествен отвор.

imperial

- [im'piъriъl] I. а 1. имперски, на империя; отнасящ се за Британската империя; 2. установен, приет (за английски мерки); 3. императорски; 4. върховен, най-висок, най-важен, висш; 5. величествен, величав, внушителен, грандиозен; 6. великолепен, разкошен, блестящ; II. п 1. заострена брадичка под долната устна; 2. формат на хартия (22х32 инча); 3. ост. империал (на дилижанс); 4. ост. куфар (за дилижанс); 5. ист. руска златна монета; 6. ряд. император.

imperialism

- [im'piъriъlizm] n 1. управление на император; 2. империализъм.

imperialist

- [im'piъriъlist] n 1. империалист; 2. attr империалистичен, империалистически.

imperialistic

- [im,piъriъ'listik] imperialist 2.

imperil

- [im'peril] v излагам на опасност; застрашавам.

imperious

- [im'piъriъs] a 1. повелителен, заповеднически, властен, деспотичен; 2. надменен, високомерен, арогантен; 3. належащ, неотложен.

imperiousness

- [im'piъriъsnis] n 1. повелителност, деспотичност; 2. надменност, високомерие, арогантност; 3. неотложност; настоятелност.

imperishability

- [im,peri¦ъ'biliti] n нетленност, вечност.

imperishable

- [im'peri¦ъbl] а нетленен, вечен.

imperishableness

- [im'peri¦ъblnis] imperishability.

impermanence

- [im'pъ:mъnъns] n непостоянен/временен характер.

impermanency

- [im'pъ:mъnъnsi] n непостоянен/временен характер.

impermanent

- [im'pъ:mъnъnt] а непостоянен, временен.

impermeability

- [im,pъ:miъ'biliti] n непроницаемост, непромокаемост.

impermeable

- [im'pъ:miъbl] а непроницаем, непромокаем (и ~ to water).

impermissible

- [,impъ'misibl] а недопустим.

impersonal

- [im'pъ:sъnl] a 1. безличен (и грам.); общ, който не се отнася за определено лице; 2. обективен, безпристрастен; хладен, безучастен; ~ forces слепи сили.

impersonality

- [im,pъ:sъ'nAEliti] n 1. безличие; общ характер; 2. обективност, безпристрастие; хладност.

impersonate

- [im'pъ:sъneit] v 1. олицетворявам, въплъщавам; 2. театр. играя/изпълнявам/интерпретирам ролята на; представям; 3. представям се за.

impersonation

- [im,pъ:sъ'nei¦n] n 1. олицетворение, въплъщение; 2. театр. играене/изпълнение/интерпретиране на роля; представяне; to give an ~ of представям.

impersonator

- [im'pъ:sъneitъ] n изпълнител, интерпретатор, създател (на роля).

impertinence

- [im'pъ:tinъns] n 1. наглост, нахалство, безочливост; 2. неуместност.

impertinent

- [im'pъ:tinъnt] а 1. нагъл, нахален, безочлив; 2. неуместен, не по въпроса.

imperturbability

- ['impъ:,tъ:bъ'biliti] n невъзмутимост спокойствие.

imperturbable

- [,impъ:'tъ:bъbl] а невъзмутим, спокоен.

impervious

- [im'pъ:viъs] a 1. непромокаем; непроницаем (to); 2. глух, неотзивчив (to).

impetigo

- [impi'taigou] n мед. импетиго.

impetuosity

- [im,petju'osъti] n 1. стремителност, буйност, вихреност, пламенност, устременост; 2. прибързаност, необмисленост.

impetuous

- [im'petjuъs] а 1. стремителен, буен, вихрен, пламенен, устремен; 2. прибързан, необмислен.

impetus

- ['impitъs] n 1. стремителност, сила, устрем; 2. тласък, подбуда, импулс, стимул; to give ~ to давам тласък на.

impi

- ['impi] n поделение юж.-афр. бойци.

impiety

- [im'paiъti] n 1. рел. неблагочестие, безверие, безбожие; 2. непочтителност, незачитане.

impinge

- [im'pindj] v книж. 1. удрям се (on, upon, against); 2. посягам (на права и пр.); извършвам посегателство (upon); нарушавам, посягам на (суверенитета на дадена страна); 3. въздействувам (обик. on upon на).

impingement

- [im'pindjmъnt] n 1. удар; 2. посегателство; 3. въздействие.

impious

- ['impiъs] а нечестив, неблагочестив.

impish

- ['impi¦] а немирен, палав; дяволит.

implacability

- [im,plAEkъ'biliti] n неумолимост, непреклонност.

implacable

- [im'plAEkъbl] а неумолим, непреклонен.

implant

- [im'pla:nt] v 1. слагам, поставям, закрепвам (in); 2. мед. присаждам, имплантирам; 3. насаждам, втълпявам, внушавам; внедрявам; вдъхвам (in); to ~ a hope вдъхвам надежда. ['impla:nt] n мед. 1. тръбичка с радиоактивно вещество; 2. присадка, имплантация.

implantation

- [,impla:n'tei¦n] n 1. слагане, поставяне, закрепяване; 2. насаждане, втълпяване, внушаване; внедряване; вдъхване.

implausibility

- [im,plo:zi'biliti] n неправдоподобност; неприемливост.

implausible

- [im'plo:zъbl] а неправдоподобен, невероятен; неприемлив.

implement

- ['implimъnt] n 1. сечиво, инструмент, оръдис, уред, прибор; fishing ~s риболовни принадлежности; 2. прен. оръдие, агент. ['impliment] v 1. изпълнявам, завършвам; осъществявам, превръщам в живо дело; 2. допълвам.

implementation

- [,implimen'tei¦n] n изпълнение, осъществяване, превръщане в живо дело.

implicate

- ['implikeit] v 1. въвличам, замесвам, намесвам; впримчвам; to be ~d in a crime бивам замесен в престъпление; 2. включвам в себе си; pass свързан съм (in); 3. предполагам, имам за предпоставка. ['implikъt] n, a (нещо), което се подразбира.

implication

- [,impli'kei¦n] n 1. въвличане, замесване, намесване; впримчване; замесеност; 2. нещо, което се подразбира; извод, заключение; загатване; by ~ 1) косвено; 2) следователно, като естествена последица от това.

implicit

- [im'plisit] а 1. който се подразбира, косвен; ням, скрит; който се съдържа, заключава (in); ~ denial мълчаливо отричане; ~ function мат. неявна функция; 2. пълен, абсолютен, неограничен; безрезервен; ~ faith сляпа вяра.

implicitly

- [im'plisitli] adv 1. мълчаливо; 2. абсолютно, безусловно, безрезервно.

implied

- [im'plaid] а който се подразбира; скрит; косвен; ~ contract тьрг. неофициален договор.

implode

- [im'ploud] v 1. спуквам се; 2. фон. изговарям с имплозия.

implore

- [im'plo:] v моля, умолявам.

imploring

- [im'plo:ri¤] а умолителен.

implosion

- [im'ploujn] n 1. ел. имплозия, спукване (на колбата на крушка); 2. фон. имплозия.

imply

- [im'plai] v 1. съдържам, заключавам в себе си; предполагам, имам за предпоставка; означавам, знача; 2. загатвам, подмятам, инсинуирам, искам да кажа; smoke implies fire има си крушка опашка.

impolite

- [,impъ'lait] а неучтив, невежлив.

impolitic

- [im'polъtik] а неполитичен, неразумен, нецелесъобразен.

imponderability

- [im,pondъrъ'biliti] n невъзможност (нещо) да се претегли/пресметне.

imponderable

- [im'pondъrъbl] I. а 1. който не може да се претегли, много лек; 2. който не може да се предвиди/пресметне; II. п нещо, чиито последици не могат да се предвидят/пресметнат.

impoond

- [im'paund] v 1. ост. затварям, запирам, задържам (особ. избягал добитък, вж. pound5); 2. арестувам; 3. юр. конфискувам; 4. събирам (вода) в резервоар (за язовир и пр.).

import

- [im'po:t] v 1. внасям (from, into); ~ing country страна вносителка; 2. внасям, въвеждам; 3. книж. означавам, знача, давам да се разбере; изразявам; 4. имам значение, от значение съм, важен съм; засягам; it ~s us to know за нас e от значение да знаем; questions that ~ us nearly въпроси, който ни засягат отблизо. ['impo:t] n 1. внос, импорт; 2. pl вносни стоки; 3. смисъл, значение; важност; questions of great ~ много важни въпроси; what is the ~ of his statement? какво иска да каже с това си изявление? 4. attr вносен.

import-export

- ['impo:t'ekspo:t] n тьрг. 1. внос-износ; 2. attr вносно-износен.

importance

- [im'po:tъns] n 1. значение, важност, значителност; to attach ~ to отдавам значение на, смятам за важен; of great/greatest/first/prime ~ от голямо/най-голямо/първостепенно/основно значение; of little/no ~ от малко значение, без значение; people of ~ важни хора/особи, видни личности; 2. достоинство; 3. важност, самомнение.

important

- [im'po:tnt] а 1. важен, значителен; 2. важен, със самомнение, надут.

importation

- [,impo:'tei¦n] n 1. import« 1; 2. вносна стока.

importer

- [im'po:tъ] n търг. вносител.

importunate

- [im'po:tjunъt] а настойчив, упорит; натрапничав; досаден, отегчителен; непоносим.

importune

- [im'po:tju:n] v 1. моля/прося настойчиво, вадя душата на; досаждам; 2. заговорвам непознати мъже (за проститутка). [im'po:tju:n] а 1. ненавременен; 2. importunate.

importunity

- [,impo:'tju:nъti] n настойчивост, натрапничество, досаждане с молби.

impose

- [im'pouz] v 1. налагам (задължение. данък и пр.); refl натрапвам се (on, upon); 2. заблуждавам; мамя, измамвам; използувам; "пробутвам", хързулвам (on, upon); 3. правя впечатление, импонирам (on, upon); 4. печ. връзвам на страници; 5. ост. слагам, поставям, турям (on, upon).

imposing

- [im'pouzi¤] а внушителен, импозантен, величествен.

imposition

- [,impъ'zi¦n] n 1. налагане; 2. налог, данък, мито; 3. прен. товар, бреме, нещо непоносимо; "наказание". 4. измама, хитрина; 5. печ. връзване на страници; 6. уч. допълнителна работа, възложена на ученик за наказание; ~ of hands църк. ръкополагане.

impossibility

- [,imposъ'biliti] n невъзможност.

impossible

- [im'posъbl] a 1. невъзможен, неосъществим, неизпълним; 2. невъзможен, непоносим; невъобразим, възмутителен.

impost

- ['impoust] n 1. налог, данък, мито (особ. на вносни стоки); 2. сп. допълнителен товар при хандикап (в конно сьстезание); 3. арх. част на стълб, който крепи арка, импоста.

impostor

- [im'postъ] n измамник, мошеник, шарлатанин; самозванец.

imposture

- [im'post¦ъ] n измама, мошеничество, шарлатанство.

impot

- ['impot] уч. sl., ськр. от imposition 4.

impotable

- [im'poutabl] а който не може да се пие, негоден за пиене.

impotence

- ['impъtъns] n 1. безсилие, слабост; 2. мед. импотентност.

impotent

- ['impъtъnt] I. a 1. безсилен, слаб, грохнал; 2. мед. импотентен; II. п мед. импотентен човек.

impoverish

- [im'povъri¦] v 1. лишавам от средства; обеднявам, осиромашавам; to ~ a people докарвам народ до просешка тояга; country ~ed in men страна с намаляло мъжко население; 2. изчерпвам; изтощавам (и почва); изхабявам; ~ed health разклатено здраве; ~ed rubber каучук, загубил еластичността си; 3. лишавам от интерес/чар; 4. правя/ставам безинтересен/еднообразен/отегчителен; ~ed existence еднообразен/сив живот; ~ed mind затъпял човек.

impoverishment

- [im'povъri¦mъnt] n 1. лишаване от средства; обедняване, осиромашаване; 2. изчерпване, изтощаване, изхабяване.

impracticability

- [im,prAEktikъ'biliti] n 1. неосъществимост, неизпълнимост; 2. ост. неподатливост, упоритост, упорство, опърничавост; 3. неизползваемост, негодност.

impracticable

- [im'prAEktikъbl] а 1. неосъществим, неизпълним; 2. неподатлив, упорит, опърничав; 3. неизползваем, негоден, непроходим (за пьт).

imprecate

- ['imprikeit] v 1. призовавам, пожелавам (зло) (on, upon); to ~ evil книж. кълна, проклинам (on, upon); 2. ост. моля се на.

imprecation

- [,impri'kei¦n] n клетва, проклятие.

imprecatory

- ['imprikeitъri] а отнасящ се за клетва/проклятие.

imprecise

- [,impri'sais] а неточен; неясен.

imprecision

- [,impri'sijn] n неточност; неяснота.

impregnability

- [im,pregnъ'bilъti] n 1. непревземаемост; необоримост; неуязвимост; 2. способност (на нещо) да бъде напоено/импрегнирано.

impregnable

- [im'pregnъbl] а 1. непревземаем; прен. необорим, неуязвим; 2. който може да бъде напоен/импрегниран.

impregnate

- ['impregneit] v 1. оплодявам, оплодотворявам, правя (жена) да забременее; 2. насищам, напоявам, импрегнирам (with); 3. прен. внедрявам, насаждам, вкоренявам. [im'pregnit] а 1. оплоден, оплодотворен; бременна; 2. наситен, напоен, импрегниран (with).

impregnation

- [,impreg'nei¦n] n 1. оплодяване, оплодотворяване; мед. импрегнация; 2. насищане, напояване, импрегниране; 3. прен. виедряване, насаждане, вкореняване.

impresario

- [,impri'sa:riou] n (pl -ios, -i [-i]) итал. импресарио.

imprescriptible

- [,impri'skriptibl] а неотчуждаем, неотемен; ~ right неотемно право.

impress

- [im'pres] v 1. печатам, отпечатвам; подпечатвам; удрям/слагам печат/щемпел/клеймо; щемпелувам, щампосвам (on); to ~ with a seal скрепявам с печат; 2. запечатвам в съзнанието, втълпявам, внушавам; to ~ on s.o. (that) внушавам някому (че); 3. правя впечатление на, поразявам: повлиявам на; to be greatly ~ed by s.o./s.th някой/нещо ми прави силно впечатление; he did not ~ me at all той не ми направи никакво впечатление. ['impres] n 1. отпечатък; печат, щемпел, клеймо; 2. белег, отпечатък; характерна черта; 3. впечатление. [im'pres] v 1. ист. (за)вербувам насилствено/с измама (into); 2. реквизирам, изземвам; 3. ост. прен. привличам, използувам, послужвам си с; to ~ a fact into o.'s service привеждам факт (като довод).

impressibility

- [im,presi'biliti] n впечатлителност.

impressible

- [im'presibl] а впечатлителен.

impression

- [im'pre¦n] n 1. печатане, отпечатване; подпечатване; щемпелуване; щампосване; 2. отпечатък, белег, следа; ~ of fingers отпечатък от пръсти; 3. мед. мярка за протеза; 4. печ. издание (на книга), изк. отпечатък (на гравюра); second ~ второ стереотипно издание; 5. впечатление; to be under the ~ that имам впечатление/мисля/струва ми се, че; to make an ~ on s.o. правя впечатление някому; 6. театр. импресия, шарж.

impressionability

- [im,pre¦ъnъ'biliti] n 1. впечатлителност; възприемчивост; 2. чувствителност.

impressionable

- [im'pre¦ъnъbl] а 1. впечатлителен; възприемчив; 2. чувствителен.

impressionism

- [im'pre¦ъnizъm] n жив. импресионизъм.

impressionist

- [im'pre¦ъnist] n жив. импресионист.

impressionistic

- [im,pre¦ъ'nistik] а жив. импресионистичен.

impressive

- [im'presiv] а който прави (силно/дълбоко) впечатление, внушителен.

impressment

- [im'presmъnt] n 1. ист. насилствено завербуване; 2. реквизиция, реквизиране, изземване; 3. усърдие.

imprest

- ['imprest] n аванс (на предприемач за дьржавна работа).

imprimatur

- [,impri'meitъ] n лат. 1. разрешение за печатане; 2. санкция, одобрение.

imprimis

- [im'praimis] adv лат. първо, на първо място.

imprint

- [im'print] v 1. печатам, отпечатвам; щампосвам (on, with); to ~ a kiss on s.o.'s brow целувам по челото; 2. запечатвам в съзнанието, втълпявам, внушавам (on, in); to ~ s.o.'s mind with fear вдъхвам страх у някого. ['imprint] n отпечатък, белег; publisher's/printer's ~ име на издател/печатар (на заглавната страница, в карето на книга); ~ of cares следи от грижи.

imprison

- [im'prizn] v затварям, хвърлям в затвора; държа в плен.

imprisonment

- [im'priznmъnt] n затваряне, хвърляне в затвора; държане в плен; sentenced to 5 years' ~ осъден на 5 години затвор.

improbability

- [im,probъ'bilъti] n невероятност, неправдоподобност.

improbable

- [im'probъbl] а невероятен, неправдоподобен.

improbity

- [im'proubъti] n нечестност, непочтеност.

impromptu

- [im'promptju:] adv експромпто, без предварителна подготовка. [im'promptju:] а импровизиран. [] n импровизация; експромпт (и муз.).

improper

- [im'propъ] а 1. неподходящ, неуместен; 2. неточен, неправилен, погрешен, сбъркан; 3. мат. неправилен (за дроб); 4. неприличен, непристоен.

impropriate

- [im'prouprieit] v 1. превръщам черковен имот в общински/частен; 2. предоставям ползуването от черковен имот на светско лице.

impropriety

- [,imprъ'praiъti] n 1. неуместност; 2, неточност, неправилност; 3. неприличие, непристойност.

improvable

- [im'pruivъbl] а който може да бъде подобрен/усъвършенствуван.

improve

- [mi'pru:v] v 1. подобрявам (се), усъвършенствувам (се); разширявам, обогатявам (знания); изтънчвам (вкус); увеличавам (благосьстояние); to ~ the appearance of разхубавявам; to ~ in looks изглеждам по-добре; to ~ in English показвам напредък по английски; 2. оправям се, съвземам се, идвам на себе си; заяквам, укрепвам; 3. използвам/възползвам се от случая; to ~ o.'s time by studying използвам времето си да уча; to ~ the opportunity използвам удобния случай (особ. за да поучавам, сьвепюам някого); to ~ on acquaintance печеля при опознаване по-отблизо; to ~ an acquaintance поддържам връзките си с някого; improve away съсипвам нещо, като се опитвам да го подобря, вместо да изпиша вежди, изваждам очи (и ~ out of existence); improve on/upon 1) използвам за назидание, извличам поука от; 2) подобрявам; to ~ on the first attempt постигам по-голям успех при втори опит; to ~ on a tale прибавям нещо от себе си към/"украсявам"разказ.

improvement

- [im'pru:vmъnt] n подобрение, усъвършенствуване; напредък; рl подобрения; open to ~ който може да се подобри/усъвършенствува; there is room for ~ има възможност за подобрение, има какво да се желае още; to be an ~ on превъзхождам, надминавам, показвам напредък спрямо; moral ~ нравствено издигане.

improver

- [im'pru:vъ] n 1. човек, който/нещо, коего подобрява; мелиоратор; 2. практикант.

improvidence

- [im'providъns] n 1. непредвидливост; несъобразителност; 2. нехайство, немарливост, небрежност; 3. разточителство, прахосничество, разсипничество.

improvident

- [im'providъnt] а 1. непредвидлив, несъобразителен; 2. нехаен, немарлив, небрежен; 3. разточителен, прахоснически, разсипнически.

improving

- [im'pru:vi¤] а 1. който qe подобрява/клони към подобрение; 2. поучителен.

improvisation

- [,imprъvai'zei¦n] n импровизация.

improvisator

- [im'provizeitъ] n импровизатор.

improvisatorial

- [,imprъvizъ'to:riъl] а импровизаторски.

improvisatory

- [,imprъ'vizъtъri] а импровизаторски.

improvise

- ['improvaiz] v 1. импровизирам; 2. стъкмявам, направям/приготвям на бърза ръка.

imprudence

- [im'pru:dъns] n 1. неблагоразумие; необмисленост, прибързаност; непредпазливост; 2. необмислена постъпка.

imprudent

- [im'pru:dъnt] а неблагоразумен; необмислен, прибързан; непредпазлив.

impudence

- ['impjudъns] n безсрамие, безочливост, дебелоочие, дързост, нахалство, наглост.

impudent

- ['impjudъnt] а безсрамен, безочлив, дебелоок, дързък, нахален, нагъл.

impudicity

- [,impju:'disiti] n безсрамие, неприличие.

impugn

- [im'pju:n] v книж. оспорвам, поставям под съмнение; опровергавам, оборвам.

impugnable

- [im'pjunъbl] а оспорим; опровержим, оборим.

impugnment

- [im'pju:nmъnt] n оспорване, поставяне под съмнение, оборване, опровергаване, опровержение.

impuissant

- [im'pju:isnt] а книж. 1. слаб, немощен, безсилен; 2. неефикасен.

impulse

- ['imp§ls] n 1. тласък, подбуда, подтик, стимул, импулс; under the ~ of the moment, on (an) ~ без много-много да му мисля; 2. вътрешен импулс, инстинкт, хрумване, порив.

impulsion

- [im'p§l¦n] n тласкане, движение.

impulsive

- [im'p§lsiv] а 1. тласкащ, движещ; 2. импулсивен.

impulsiveness

- [im'p§lsivnis] n импулсивност.

impunity

- [im'pju:nъti] n безнаказаност; with ~ безнаказано.

impure

- [im'pjuъ] а 1. нечист, мръсен (и прен.); ~ motives нечисти подбуди; 2. смесен, който съдържа примес, нечист; подправен; 3. нецеломъдрен, порочен, покварен, развратен, безнравствен, неморален.

impurity

- [im'pjuъrъti] n 1. нечистотия, мръсотия; 2. примес; 3. нецеломъдрие, порочност, поквареност, развратност, безнравственост, неморалност.

imputable

- [im'pju:tъbl] а който може да бъде приписан/отдаден (на нещо, някому); който може да бъде вменен във вина/грях (някому) (to).

imputation

- [,impju:'tei¦n] n 1. приписване, отдаване; 2. вменяване във вина/грях; косвено обвинение (of); by ~ косвено; 3. укор, порицание.

impute

- [im'pju:t] v 1. приписвам, отдавам, обяснявам (to); they ~d the accident to the driver's carelessness отдадоха злополуката на небрежността на водача; 2. вменявам във вина/грях (to на); the action ~d to him постъпката, която му се вменява във вина.

imputedly

- [im'pju:tidli] adv косвено.

in

- [in] prep 1. място, положение, при някои глаголи и за движение в, на, у; ~ the street/field/sky на улицата/полето/небето; to at ~ a draught седя на течение; ~ Dickens у Дикенс, в съчиненията на Дикенс; to come ~ the room влизам в стаята; 2. време през, в, на, по време на; понякога не се превежда; ~ autumn/sprine, etc. през есента/пролетта и пр., есенно/пролетно време; ~ 1970 през/в 1970 г.; ~ February/June, etc. през февруари/юни и пр.; ~ my youth на младини; 3. времетраене за; в; вътре в; след; I'll be back ~ five minutes ще се върна след пет минути; 4. сьстояние, обстоятелства, условия в, на, при, с, по, под; с ger при, като; ~ bud/leaf напъпил, разлистен; ~ employment/work на работа/служба; ~ a cap/a necktie/spectacles с каскет/връзка/очила; ~ slippers/stockings по чехли/чорапи: ~ crossing the street при пресичане на/като пресичам улицата; 5. обсег; сфера в; пред; според; по; или не се превежда; ~ his sight пред очите му; victory is ~ sight победата e близка; ~ my opinion според мен, по моему; professor ~ American History професор по американска история; weak/poor ~ maths слаб по математика; 6. степен, размер; ограничение на, в, с, по, по отношение на, откъм; понякога не се превежда; ~ length/breadth, etc. на дължина/ширина и пр.; ~ your size по вашата мярка; ~ appearance на вид; they lost... ~ killed/wounded/tanks загубиха... убити/ранени/танкове; 7. пропорция от, на; one ~ a hundred един на/от сто; 8. принадлежност, участие, влизане в сьстава на нещо в, с; ~ the army/navy, etc. във войската/флотата и пр.; to be ~ politics занимавам се с политика; to be ~ pictures работя в кинематографията; 9. причина, подбуда, цел от; с; в; ~ gratitude от/с благодарност; to shout ~ anger викам от гняв/гневно; ~ answer to в отговор на; 10. преминаване в ново сьстояние; to break ~ two счупвам (се) на две; 11. начин в; с, на; ~ a loud/soft voice на/с висок/тих глас; ~ a reproachful, etc. tone с укорен и пр. тон; ~ English/Bulgarian на английски/български; ~ groups/flocks/dozens, etc. на групи/стада/дузини и пр.; 12. средство, материал с; от; ~ pencil/chalk/ink с молив/тебешир/мастило; statue ~ marble/bronze, etc. статуя от мрамор/бронз и пр., мраморна/бронзова статуя; 13. в изрази: ~ itself само по себе си; ~ so/as far as дотолкова доколкото; ~ that с това, че; тъй като, понеже; дотолкова доколкото; it is dangerous ~ that it may become addictive опасно e, понеже може да се пристрасти човек; ~ me в мое лице; to be ~ it участвувам/имам дял в нещо; the devil's ~ it това e работа на дявола; those ~ it участвуващите; there is not much ~ it не е/не представлява кой знае какво; there is s.th. ~ it има нещо (вярно) в това; there is nothing ~ it 1) не струва нищо; 2) много проста работа. [in] adv вътре; to come ~ влизам; to put a notice ~ давам обявление (вьв вестник); coat with the woolly side ~ кожух с космите навътре; ~ with you! влизай! to fly ~ пристигам (за самолет); to be ~ and out of разг. постоянен посетител/клиент съм на; he is always ~ and out of the house той влиза и излиза като у дома си; to be ~ on разг. зная, посветен съм в (тайна и пр.). [in] а 1. вътрешен; ~ patient мед. стационарен болен; the ~ side крикет страната, която подава; 2. идващ, пристигащ (за влак и пр.); 3. разг. моден (за заведение и пр.); 4. разг. който е на власт; 5. разг. за тесен кръг. [in] n 1. pl the ~s политическата партия, която е на власт; 2. разг. влияние (with пред); ~s and outs 1) всички подробности/тънкости; 2) криволичене (на път и прен).

in-between

- [,inbi'twi:n] I. а промеждутьчен, междинен; преходен; II. п разг. 1. посредник; 2. нещо средно; промеждутък. [,inbi'twi:n] adv по средата; помежду.

in-group

- ['ingrurp] n ам. тесен/затворен кръг от хора.

in-joke

- ['indjouk] n шега, понятна само за тесен кръг хора.

in-laws

- ['inlo:z] n pl разг. сватове.

in-patient

- ['in,pei¦nt] n стационарен/хоспитализиран болен.

in-service training

- ['insъ:vis,tremi¤] n спецкурс без откъсване от работа.

inability

- [inъ'biliti] n неспособност.

inaccessibility

- ['inъk,sesъ'biliti] n 1. недостъпност, непристъпност; недостижимост; 2. въздържаност, резервираност.

inaccessible

- [,inAEk'sesibl] а 1. недостъпен, непристъпен (to); недостижим; 2. въздържан, резервиран.

inaccuracy

- [in'AEkjurъsi] n 1. неточност; 2. неточно/погрешно твърдение, грешка.

inaccurate

- [in'AEkjurъt] а 1. неточен; 2. погрешен, неправилен.

inaction

- [in'AEk¦n] n 1. бездействие, пасивност; мудност, инертност; 2. мед. неефикасност.

inactivate

- [in'AEktiveit] v 1. мед., биол. правя неефикасен/неактивен (вирус); 2. изваждам (кораб) от строя/действие; воен. временно разформировам.

inactive

- [in'aektiv] а 1. бездееч, недеен, пасивен; без работа, в застой, неподвижен; муден, инертен; 2. воен. запасен; 3. хим., физ. неактивен, инертен.

inactivity

- [,inAEk'tiviti] n бездействие, пасивност; мудност, инертност; мед. неефикасност.

inadaptability

- ['inъ,dAEptъ'biliti] n неприспособимост.

inadaptable

- [,inъ'dAEptъbl] а неприспособим (to).

inadequacy

- [in'AEdikwъsi] n 1. недостатъчност; непълнота; некомпетентност; неспособност; 2. несъответствие.

inadequate

- [in'AEdikwъt] а 1. недостатьчен; непълен; незадоволителен; 2. неотговарящ, несъответствуващ (to); не в състояние, неспособен (to с inf); my words are ~ to express не мога да намеря думи да изразя; 3. неподходящ, неточен, неправилен.

inadmissibility

- ['inъd,misъ'biliti] n недопустимост.

inadmissible

- [,inъd'misibl] а недопустим.

inadvertence

- [,inъd'vъ:tъns] n 1. невнимателност, невнимание, нехайство, небрежност, немарливост; 2. непреднамереност, неумишленост.

inadvertent

- [,inъd'vъ:tъnt] а 1. невнимателен, нехаен, небрежен, немарлив; 2. непреднамерен, неумишлен.

inadvertently

- [,inъd'vъ:tъntli] adv по невнимание/недоглеждане.

inadvisability

- ['inъd,vaizъ'biliti] n непрепоръчителност, нежелателност.

inadvisable

- [,inъd'vaizъbl] а непрепоръчителен, нежелателен.

inalienability

- [in,eiljъnъ'biliti] n неотчуждаемост, неотемност.

inalienable

- [in'eiljъnъbl] а неотчуждаем, неотемен.

inalterable

- [in'o:ltъrъbl] а неизменен.

inamorata

- [in,AEmъ'ra:tъ] n um. любима; любовница.

inamorato

- [in,AEmъ'ra:tou] n um. любим; любовник.

inane

- [i'nein] I. a 1. празен, пуст, безсъдържателен, без стойност; 2. глупав, нелеп; безсмислен, несериозен; II. п ост. безкрайно/празно пространство.

inanimate

- [in'AEnimъt] а 1. неодушевен (и за материя, природа); 2. безжизнен, бездушен; апатичен.

inanimation

- [in,AEni'mei¦n] n 1. неодушевеност; 2. безжизненост; апатйчност.

inanition

- [,inъ'ni¦n] n слабост, изтощение, изтощеност (вследствие на недояждане).

inanity

- [in'AEnъti] n 1. пустота, безсъдържателност; 2. глупост, нелепост; безсмисленост; несериозност.

inappeasable

- [,inъ'pi:zъbl] а 1. неутолим; 2. непримирим

inappetence

- [in'AEpitъns] n книж. листа на желание/апетит.

inapplicability

- [in,AEplikъ'bilъti] n неприложимост; неизползваемост.

inapplicable

- [in'AEplikъbl] а неприложим; неподходящ; несьответен (to).

inapposite

- [in'AEpъzit] а неподходящ, неуместен.

inappreciable

- [,inъ'pri:¦ъbl] а незначителен; незабележим, неуловим.

inappreciation

- ['inъ,pri:¦i'ei¦n] n неспособност да се оцени нещо; подценяване.

inappreciative

- [,inъ'pri:¦jъtiv] а неспособен да оцени; който подценява.

inapprehensible

- [in,AEpri'hensibl] а недоловим; неразбираем. [,inъ'prout¦ъbl] а 1. недостъпен, непристъпен, недостижим; 2. резервиран, хладен.

inappropriate

- [,inъ'proupriъt] а неуместен, неподходящ, който не отговаря/не съответствува (to, for).

inappropriateness

- [,inъ'proupriъtnis] n неуместност, несъответствие.

inapt

- [in'AEpt] a 1. неизкусен, неспособен; 2. неподходящ.

inaptitude

- [in'AEptitju:d] n 1. неспособност, неумение; 2. непригодност, несъответствие.

inaptitudeness

- [in'AEptitju:dnis] n 1. неспособност, неумение; 2. непригодност, несъответствие.

inarch

- [in'a:t¦] v 1. присаждам чрез аблактация (сближаване на клончета, без да се отделят от стъблото); 2. засводявам.

inarguable

- [in'a:gjuъbl] а необорим, безспорен.

inarticulate

- [,ina:'tikjulъt] a 1. нечленоразделен; 2. неясно изговорен; ням; неизразим; ~ with rage който не може да говори от яд; 3. неясен, неразбираем; 4. анат. несъчленен.

inarticulateness

- [,ina:'tikjulъtnis] n 1. нечленоразделност; 2. онемялост; мълчаливост; 3. неясност, неразбираемост; 4. анат. несъчлененост.

inartistic

- [,ina:'tistik] а 1. нехудожествен; 2. лишен от художествен усет, без чувство за хубавото.

inasmuch

- [,inъz'm§t¦] adv: ~ as 1. тъй като, понеже; 2. ост. дотолкова, доколкото.

inattention

- [,intъ'ten¦n] n невнимателност, невнимание.

inattentive

- [,inъ'tentiv] а невнимателен.

inaudibility

- [in,o:dъ'biliti] n недоловимост, неяснота (за слуха).

inaudible

- [in'o:dъbl] а недоловим (за слуха).

inaugural

- [i'no:gjurъl] I. а встъпителен; ~ address реч при откриване на нещо/при встъпване в длъжност; ~ lecture встьпителна лекция, първа лекция (от серия лекции); II. n встъпително слово.

inaugurate

- [i'no:gjureit] v 1. въвеждам (официално) в длъжност; 2. откривам, освещавам; 3. въвеждам, слагам началото на.

inauguration

- [i,no:giu'rei¦n] n 1. въвеждане/встъпване в длъжност; I. Day денят на встъпване в длъжност на новия президент в САЩ; 2. тържествено откриване, освещаване; 3. въвеждане, слагане на начало.

inaugurator

- [i'no:gjureitъ] n човек, който открива/освещава/въвежда.

inauguratory

- [i'no:gjurъtъri] inaugural I.

inauspicious

- [,ino:'spi¦ъs] а 1. предвещаващ зло, злокобен; 2. нещастен; неблагоприятен.

inbeing

- ['inbi:i¤] n сыцина, същност.

inboard

- ['inbo:d] a, adv мор. (който се намира) към/поблизо до центъра/вътре в кораб.

inborn

- ['inbo:n] а вроден.

inbound

- ['inbaund] а който идва/се връща от плаване (за кораб).

inbreathe

- [,in'bri;] v 1. вдъхвам (и прен.); 2. вдъхновявам.

inbred

- [,in'bred] а 1. вроден, наследствен; 2. роден от родители, между който съществува кръвно родство.

inbreeding

- [,in'bri:di¤] n 1. брак(ове) между близки родственици; 2. биол. (метод за) близкородствено кръстосване на домашни животни, инбридинг.

inca

- ['inkъ] n ист. 1. инка; 2. инка от императорски род/господствуващия слой в Перу.

incalculability

- [in,kAElkjulъ'biliti] n 1. неизчислимост, неизмеримост; неизброимост, несметност; 2. несигурност; непредвидимост.

incalculable

- [in'kAElkjulъbl] а 1. неизчислим, неизмерим; неизброим, безброен, несметен; 2. който не може да се предвиди; на който не може да се разчита, несигурен.

incandesce

- [,inkAEn'des] v нажежавам (се) до бяло.

incandescence

- [,inkAEn'desns] n 1. накаляване до бяло; 2. прен. жар, увлечение, пламък.

incandescent

- [,inkAEn'desnt] а 1. накален до бяло; получен от лампа с нажежаема жичка (за светлина); с нажежена жичка/чорапче (за лампа); ~ mantle чорапче; ~ lamp лампа с нажежаема жичка; 2. прен. пламенен, буен, страстен.

incantation

- [,inkAEn'tei¦n] n заклинание, магическа формула; р1 чародейство, вълшебство, магия.

incapability

- [in,keipъ'biliti] n 1. неспособност; 2. юр. неправоспособност.

incapable

- [in'keipъbl] I. а 1. неспособен (of, of doing); некадърен, негоден; 2. пиян; drunk and ~ мъртво пиян; 3. юр. лишен от права, неправоспособен; 4. неспособен да се грижи за себе си; II. п неспособен човек, некадърник.

incapably

- [in'keipъbli] adv: to act ~ проявявам некадърност; ~ drunk мъртвопиян.

incapacitate

- [,inkъ'pAEsiteit] v 1. правя неспособен/негоден; възпрепятствувам (for, from); 2. воен. изваждам от строя; 3. юр. лишавам от права.

incapacitation

- ['inkъ,pAEsi'tei¦n] n1.възпрепятствуване; 2. юр. лишаване от права.

incapacity

- [,inkъ'pAEsiti] n 1. неспособност, некадърност (for); 2. юр. неправоспособност.

incarcerate

- [in'ka:sъreit] v книж. затварям, хвърлям в затвора.

incarceration

- [m,ka:sъ'rei¦n] n затваряне, хвърляне в затвора.

incarnadine

- [in'ka:nъdain] а 1. с цвета на кожана, розов; 2. тъмночервен, кървавочервен. [in'ka:nъdain] v обагрям.

incarnate

- ['inka:neit] v 1. въплъщавам, въплъщение съм на; 2. осъществявам. [in'ka:neit] а 1.въплътен, олицетворен; 2. осъществен, съвършен; ~ fiend жив дявол; virtue ~ самата добродетел; 3. с цвета на кожата, розов.

incarnation

- [,inka:'nei¦n] n 1. въплъщение, инкарнация; 2. цветът на кожата; розов оттенък; зачервяване; 3. мед. зарастване.

incase

- [] encase.

incautious

- [in'ko:¦ъs] а непредпазлив, прибързан, необмислен.

incendiarism

- [in'sendjъrizm] n 1. палеж, подпалване; 2. прен. подстрекателство.

incendiary

- [in'sendjъri] I. а 1. запалителен; 2. прен. подстрекателски, възпламенителен; II. п 1. подпалвач (и прен.); подстрекател; 2. воен. запалително вещество.

incense

- ['insens] n 1. тамян; 2. прен. кадене на тамян, ласкателство, хвалби. ['insens] v 1. кадя тамян, прекадявам; 2. прен. лаская, кадя тамян. [in'sens] v сърдя, разсърдвам, ядосвам; разярявам, вбесявам, изкарвам от търпение (against, with, at) (обик. рр).

incense-boat

- ['insensbout] n кадилница, кадило.

incense-burner

- ['insensbъ:nъ] n кадилница, кадило.

incense-incensory

- ['insens,in'sensъri] n кадилница, кадило.

incentive

- [in'sentiv] I. а който поощрява/подтиква/импулсира; ~ wage постепенно увеличаваща се надница; II. п поощрение, подбуда, подтик, стимул (to s.th., to do/doing s.th.).

incept

- [in'sept] v 1. ряд. започвам; 2. биол. асимилирам; 3. ист. получавам научна степен (в Кеймбридж).

inception

- [in'sep¦n] n 1. начало, почване; 2. ист. получаване на научна степен.

inceptive

- [in'septiv] I. а начален, който почва, начеващ, зараждащ се; ~ verb грам. начинателен глагол; II. п грам. начинателен глагол.

incertitude

- [in'sъ:titju:d] n неувереност, несигурност; неустановеност.

incessancy

- [in'sesъnsi] n непрестанност, непрекъснатост.

incessant

- [in'sesnt] а непрестанен, непрекъснат; безкраен, вечен.

incest

- ['insest] n кръвосмешение.

incestuous

- [in'sestjuъs] а кръвосмесителен; който e извършил кръвосмешение.

inch

- [int¦] n 1. инч (2.54 см); 2. прен. педя; within an ~ of на косъм от; he was within an ~ of being killed насмалко щеше да бъде убит; not to budge/yield an ~ не отстъпвам ни педя; not to see an ~ beyond o.'s nose не виждам по-далеч от носа си; 3. pl ръст; man of your ~es човек с твоя ръст; every ~ 1) напълно, изцяло, от глава до пети; 2) същински, цял; by ~ es, ~ by ~ малко по малко, постепенно; to die by ~ es умирам бавно; to beat/thrash/flog s.o., within an ~ of his life смазвам/почти пребивам някого от бой; givehim an ~ and he'll take an ell пуснали го под одъра, той се качил на одъра. [int¦] v движа (се)/карам/изтласквам бавно/малко по малко; вмъквам се, промъквам се (in, by, past, through); to ~ along ам. sl. напредвам бавно, но сигурно; to ~ o.'s way through life карам криволяво.

inchmeal

- ['int¦mi:l] adv малко по малко, постепенно.

inchoate

- [in'kouit] а 1. току-що почнал; 2. неразвит, недоразвит, в зародиш; зачатъчен, рудиментарен.

inchoative

- [in'kouъtiv] грам. I. а начинателен; II. n начинателен глагол.

incidence

- ['insidъns] n 1. падане върху, допир с (нещо); въздействие върху (нещо); 2. падане, наклон; 3. падане (на льч и пр.); angle of ~ ъгъл на падане; 4. разпространение, разпространеност; област/сфера на действие, обсег, обхват; what is the ~ of the tax? кой подлежи на облагане? ~ of taxation категории, подлежащи на облагане; ~ of a disease заболеваемост; 4. ав. ъгъл на атаката.

incident

- ['insidъnt] I. а 1. присъщ на, свързан с, съпътствуващ; произтичащ от (to); ills ~ to human life злини, присьщи на човешкия живот; youth and its ~ perturbations младостта и свързаните с нея смущения; 2. юр. свързан с, произтичащ от (to); 3. физ. падащ (за льч) (on); II. п 1. случка, случай, събитие; произшествие, инцидент; 2. лит. епизод; 3. юр. привилегия, сервитут, свързан с притежаването на имот.

incidental

- [,insi'dent] I. а 1. случаен, несъществен, страничен; ~ expenses непредвидени разноски; 2. присъщ, свързан, съпътствуващ, произтичащ (to); II. п 1. нещо случайно/несъществено/странично; 2. pl непредвидени разходи.

incidental music

- [,insi'dentl'mju:zik] n музикален съпровод (на пиеса, филм и пр.).

incidentally

- [,insi'dentъli] adv 1. случайно; непредвидено; 2. между другото.

incinerate

- [in'sinъreit] v изгарям, превръщам в пепел, изпепелявам; накалявам.

incineration

- [in,sinъ'rei¦n] n 1. изгаряне; изпепеляване; 2. кремация.

incinerator

- [in'sinъreitъ] n 1. пещ за горене на смет; 2. крематорий.

incipience

- [in'sipiъns] n начало, първи признаци.

incipiency

- [in'sipiъnsi] n начало, първи признаци.

incipient

- [in'sipiъnt] а почващ, зараждащ се, начален, начеващ.

incise

- [in'saiz] v 1. врязвам; 2. издълбавам, изрязвам, гравирам.

incision

- [in'sijn] n 1. врязване, рязване; 2. издълбаване, изрязване, гравиране; 3. рязка; рана, белег; 4. прен. язвителност; острота, проницателност.

incisive

- [in'saisiv] а 1. режещ, врязващ се; 2. остър, проницателен (за ум); 3. рязък; язвителен, хаплив.

incisor

- [in'saizъ] n 1. анат. резец, преден зъб; 2. тех. резец, острие на сечиво.

incitation

- [.insai'tei¦n] incitement.

incite

- [in'sait] v подбуждам, подтиквам, подстрекавам (to и с inf).

incitement

- [in'saitmъnt] n 1. подбуждане, подтикване, подстрекаване; 2. стимул.

inciter

- [in'saitъ] n подстрекател.

incivility

- [,insi'vilъti] n 1. неучтивост, грубост; 2. pl неучгиви/груби прояви/забележки.

incivism

- ['insivizm] n липса на гражданско съзнание/патриотизъм.

inclemency

- [in'klemъnsi] n суровост (на климат, време).

inclement

- [in'klemъnt] а суров, студен, бурен (за време).

inclinable

- [in'klainъbl] а ряд. склонен, (благо) разположен (to).

inclination

- [,inkli'nei¦n] n 1. наклон; наклоненост, полегатост; склон, нанадолнище; 2. наклонност, склонност, предразположение (to, towards, for; to do s.th.); обич, влечение, вкус (for); to follows o.'s own ~s правя това, което искам/ми е по вкуса; 3. физ., геом. инклинация, ъгъл на падане/наклон.

incline

- [in'klain] v 1. наклонявам (се), клоня, навеждам (се) (to); to ~ the head навеждам глава; 2. предразполагам; предразположен съм, клоня, склонен/наклонен съм; проявявам склонност/тенденция (to); I ~/am ~d to think склонен съм да мисля (that); to ~ to/towards corpulence пълнея; to ~ o.'s ear вслушвам се, благосклонен съм (to). ['inklain] n 1. наклонена плоскост, наклон, склон, нанадолнище; наклоненост, полегатост; 2. физ. инклинация.

inclined

- [in'klaind] а 1. наклонен, наведен, полегат; 2. наклонен, склонен; предразположен (to); to be ~ that way, to be that way ~ имам такива склонности.

inclining

- [in'klaini¤] a 1. наклонен, наведен; 2. наклонен, склонен; предразположен (to); 3. който бие (to на) (за цвят).

inclose

- [] enclose.

inclosure

- [] enclosure.

include

- [in'klu:d] v 1. включвам; обхващам, обгръщам; the book ~s maps към книгата ca дадени карти; 2. включвам; числя, смятам; I ~ you among my friends аз те смятам за свой приятел; ~ me out разг., шег. мен не ме бройте, без мен.

included

- [in'klu:did] а 1. включен; postage ~ включително и пощенски разноски; 2. затворен.

including

- [in'klurdi¤] prep включително и, заедно с, като се смята и; ~ myself включително и аз.

inclusion

- [in'klu:jn] n 1. включване, обхващане, обгръщане; 2. включване; числене, смятане; 3. нещо включено; 4. биол., геол. инклузия.

inclusive

- [m'klu:siv] а 1. който включва в себе си/обхваща (of); from now to Saturday ~ от днес до събота включително; 2. в който е включено всичко; ~ price/terms цена, в която влиза всичко (особ. обслужването в хотел).

inco-orinate

- [,inkou'o:dinit] а некоординиран, несьгласуван.

incognito

- [in'kognitou] n (pl -tos, -ti [-ti:]) 1. неизвестен човек; 2. инкогнито. [in'kognitou] adv инкогнито, под чуждо име, като частно лице, тайно.

incognizable

- [in'kognizъbl] а фил. непознаваем.

incognizant

- [in'kognizъnt] а който не знае/не съзнава/не си дава сметка (of); незапознат (of с).

incognoscible

- [,inko'gnosibl] incognizable.

incoherence

- [,inkou'hiъrъns] n несвързаност, непоследователност; разхвърляност.

incoherency

- [,inkou'hiъrъnsi] incoherence.

incoherent

- [,inkou'hiъrъnt] a 1. несвързан, непоследователен; разхвърлян; 2. неспособен да говори/да се изразява ясно.

incohesion

- [,inkou'hi:jn] n липса на сцепление.

incohesive

- [,inkou'hi:siv] а неспособен на сцепление.

incombustibility

- ['inkъm,b§sti'biliti] n негоримост, невъзпламеняемост, огнеупорност.

incombustible

- [,inkъm'b§stibl] I. а невъзпламеняем, огнеупорен; II. n невъзпламеняемо/огнеупорно вещество.

income

- ['i¤k§m] n доход; to live up to o.'s ~ харча всичко, което печеля; to exceed/outrun o.'s ~ харча повече, отколкото печеля; to live within o.'s ~ живея според средствата си.

income-tax

- ['inkъmtAEks] n данък общ доход, подоходен данък.

incomer

- ['in,k§mъ] n 1. имигрант, пришелец; 2. натрапник; 3. приемник; нов наемател/собственик.

incoming

- [,in'k§mi¤] а 1. който идва/пристига; следващ; ~ tenant нов наемател; ~ tide прилив; the ~ year новата година; 2. новодошъл, новозаселил се; 3. входящ, който постъпва/трябва да постъпи, постьпил; ~ profit реализирана печалба.

incommensurability

- ['inkъ,men¦ъrъ'biliti] n несъизмеримост, несъразмерност.

incommensurable

- [,inkъ'men¦ъrъbl] а несъизмерим (и мат.), несъразмерен (with).

incommensurate

- [,inkъ'men¦ъrъt] а несъизмерим, несъразмерен; несъответствуващ; недостатьчен (to, with); our means are ~ to our wants нашите средства не стигат за задоволяване на нуждите ни.

incommode

- [,inkъ'moud] v книж. притеснявам, смущавам, преча на.

incommodious

- [,inkъ'moudjъs] а неудобен, тесен.

incommunicability

- ['inkъ,mju:nikъ'biliti] n 1. непредаваемост, неизразимост; неизказаност; 2. липса на връзки/сношения; необщителност.

incommunicable

- [,inkъ'mju:nikъbl] n 1. непредаваем, неизразим, неизказуем; 2. без връзки/сношения; необщителен.

incommunicado

- [,inkъmju:ni'kadou] а изолиран (за затворник и прен.).

incommunicative

- [,inkъ'mju:nikъtiv] а необщителен, който страни от хората, саможив, затворен; въздържан, резервиран.

incommutable

- [,inkъ'mju:tъbl] а 1. неизменен; неизменяем; 2. който не подлежи на замяна.

incomparable

- [in'kompъrъbl] а 1. несравним (with, to); 2. безподобен, несравним, превъзходен.

incompatibility

- ['inkъm,pAEtъ'biliti] n несъвместимост (и на характери).

incompatible

- [,inkъm'pAEtъbl] а несъвместим (with).

incompetence

- [in'kompitъns] n 1. некомпетентност; неспособност; неумелост, неумение; 2. негодност; 3. юр. неправоспособност; неквалифицираност.

incompetent

- [in'kompitъnt] а 1. некомпетентен; неспособен; неумел; разг. некадърен; 2. недобре направен/извършен, негоден; 3. юр. неправоспособен, неквалифициран (for); I am ~ to advise on this matter въпросът не e от моята компетентност.

incomplete

- [,inkъm'pli:t] a 1. непълен; дефектен; 2. незавършен, недоизкаран.

incompliant

- [,inkъm'plaiъnt] а неуслужлив, неотстъпчив; упорит.

incomprehensibility

- [in'kompri,hensi'biliti] n неразбираемост, непонятност.

incomprehensible

- [in,kompri'hensibl] а неразбираем, непонятен (to).

incomprehension

- [in,kompri'hen¦n] n неразбиране.

incompressibility

- ['inkъm,presъ'biliti] n несвиваемост, несгъстимост.

incompressible

- [,inkъm'presъbl] а несвиваем, несгъстим.

incomputable

- [,inkъm'pju:tъbl] а неизброим, неизчислим, безчислен.

inconceivability

- ['inkъn,si:vъ'biliti] n немислимост, невъобразимост.

inconceivable

- [,inkъn'si:vъbl] a 1. немислим, невъобразим; 2. разг. знаменит, забележителен.

inconclusive

- [,inkъn'klu:siv] а неубедителен; неокончателен; неопределен.

inconclusively

- [,inkъn'klu:sivli] adv без окончателен резултат/решение.

incondite

- [in'kondit] а книж. зле построен, незавършен, с грапавини (за литературно произведение).

inconformity

- [,inkъn'fo:miti] n 1. нееднаквост, разлика, несъответствие (to, with); 2. nonconformity.

incongruity

- [,inko¤'gru:ъti] n 1. несъответствие, противоположност; 2. неуместност; нелепост; 3. несъвместимост, противоречие.

incongruous

- [in'ko¤gruъs] а 1. несыласуван; в противоречие/разрез; несъвместим (with); ~ medley смесица; 2. неуместен, неподходящ; нелеп.

inconsecutive

- [,inkъn'sekjutiv] а непоследователен, нелогичен.

inconsequence

- [in'konsikwъns] n непоследователност, нелогичност.

inconsequent

- [in'konsikwъnt] а 1. непоследователен, нелогичен, несвързан, безсистемен; 2. неуместен, неподходящ; 3. маловажен, незначителен.

inconsequential

- [,inkonsi'kwen¦l] а 1. без значение; 2.= inconsequent 1, 3.

inconsequentiality

- [m.konslkwenTi'slati] n 1. незначителност, маловажност; 2. inconsequence.

inconsiderable

- [,inkъn'sidъrъbl] а незначителен, маловажен.

inconsiderate

- [,inkъn'sidъrъt] a 1. невнимателен (към другите), неделикатен (to); 2. необмислен, прибързан.

inconsiderateness, inconsideration

- [,inkъnsidъrъtnis, 'inkъn,sidъ'rei¦n] n 1. незачитане, невнимание, неделикатност; 2. необмисленост, прибързаност.

inconsistency

- [,inkъn'sistъnsi] n 1. липса на единство, несъгласуваност, несъвместимост; 2. непоследователност, нелогичност, противоречивост; 3. променливост, колебливост, непостоянство.

inconsistent

- [,inkъn'sistъnt] а 1. който не се съгласува/е в противоречие/разрез, несъвместим (with); 2. непоследователен, нелогичен, противоречив; 3. променлив, колеблив, непостоянен.

inconsolable

- [,inkъn'soulъbl] а неутешим, безутешен.

inconsonant

- [in'konsъnъnt] а несъзвучен, който не хармонира/не е в хармония (with, to).

inconspicuous

- [,inkъn'spikjuъs] а незабележим, неразличим.

inconstancy

- [in'konstъnsi] n 1. непостоянство, променливост, превратност, колебливост; 2. капризност; лекомисленост; 3. изневяра.

inconstant

- [in'konstъnt] I. а 1. непостоянен, променлив, превратен, колеблив; 2. капризен; лекомислен; 3. неверен; II. п променлива величина/фактор.

incontestability

- ['inkъn,testъ'biliti] n безспорност, неоспоримост, несъмненост, неопровержимост.

incontestable

- [,inkъn'testъbl] а безспорен, неоспорим, несъмнен, неопровержим.

incontinence

- [in'kontinъns] n 1. невъздържаност, несдържаност; 2. разпуснатост, безнравственост; 3. мед. инконтиненция.

incontinent

- [in'kontinъnt] а 1. невъздържан, несдържан (of); 2. разпуснат, безнравствен; 3. мед. който не задържа (of); ~ of urine който не може да задържа урината.

incontrollable

- [,inkъn'troulъbl] а необуздан, буен, несдържан.

incontrovertibility

- [in,kontrъvъ:tъ'biliti] incontestability.

incontrovertible

- [,inkontrъ'vъ:tъbl] incontestable.

inconvenience

- [,inkъn'vi:¤jъns] n неудобство; притеснение, безпокойство; to cause ~, to be an ~ причинявам неудобство, създавам неприятности (to); to put to ~ безпокоя, обезпокоявам, затруднявам; they have been at great ~ in order to help us те си създадоха големи затруднения, за да ни помогнат. [,inkъn'vi:¤jъns] v създавам неудобство (на), безпокоя. обезпокоявам, притеснявам, главоболя.

inconvenient

- [,inkъn'vinjъnt] а неудобен, неприятен; който създава неприятности/главоболия, затруднителен; опак.

inconvertibility

- ['inkъn,vъ:tъ'biliti] n 1. неразменяемост; необменяемост; фин. неконвертируемост; 2. необратимост.

inconvertible

- [,inkъn'vъ:tъbl] а 1. неразменяем, необменяем; фин. неконвертируем (into); 2. необратим, който не се поддава на преобразуване/промени.

inconvincibility

- ['inkъn,vinsъ'biliti] n неубедимост.

inconvincible

- [,inkъn'vinsibl] а неубедим.

incoordination

- ['inkou,o:di'nei¦n] n некоординираност, липса на координация, несъгласуваност.

incorporate

- [in'ko:pъreit] v 1. включвам (в състава на), обединявам (in, into); съединявам (се), комбинирам (се), съчетавам (се); 2. смесвам (се), сливам (се) (with); 3. юр. регистрирам, узаконявам (предприятие, дружество, фирма); 4. образувам корпорация; 5. приемам за член, включвам (в числото на членовете); 6. въплъщавам, излагам, изразявам (мисли и пр. - в статия и пр.). [in'ko:pъrъt] а съединен; обединен.

incorporation

- [in,ko:pъ'rei¦n] n 1. съединяване; обединяване; обединение; 2. юр. регистриране, узаконяване (на предприятие, дружество, фирма); 3. корпорация; 4. смесване (на материали); 5. въплъщаване, излагане, изразяване (на мисли и пр. - в статия и пр.).

incorporative

- [in'ko:pъrъtiv] а 1. който съединява и пр. (вж. incorporateЄ); 2. ез. инкорпориращ (за език).

incorporeal

- [,inko:'pъ:riъl] а безтелесен; невеществен (и юр.); нематериален.

incorporeity

- [in,korpo:'ri:ъti] n безтелесност; невещественост; нематериалност.

incorrect

- [,inkъ'rekt] а 1. неправилен, неверен; 2. погрешен, сбъркан; неточен, неизправен; 3. некоректен; неподходящ.

incorrigibility

- [in,koridjъ'biliti] n непоправимост.

incorrigible

- [in'koridjъbl] а непоправим.

incorrupt

- [,inkъ'r§pt] a 1. неразвален; ненакърнен; 2. непокварен, неподкупен; чист, неопетнен; 3. без грешка (за текст).

incorruptibility

- ['inkъ,r§ptъ'biliti] n 1. неподатливост към разваляне/загниване; нетленност; 2. непоквареност, неподкупност.

incorruptible

- [,inkъ'r§ptъbl] а 1. който не загнива/не се разваля; нетленен, вечен; 2. непокварен, неподкупен.

incrassate

- [in'krAEsъt] а зоол., бот. удебелен.

increase

- [in'kri:s] v 1. увеличавам (се); раста, нараствам; усилвам (се); качвам (се), повдигам (се), повишавам (се); to ~ in size ставам по-голям; обемът ми се увеличава; to ~ in value стойността ми се качва; to ~ in wisdom поумнявам; ~d cost of living поскъпване на живота; 2. размножавам се, плодя се. ['inkri:s] n 1. увеличаване, увеличение; растеж, нарастване, прираст; усилване, покачване, повдигане, повишаване (in); to be on the ~ увеличавам се, нараствам; 2. множене, размножаване, плодене; 3. продукт; печалба; лихва.

increasingly

- [in'kri:si¤li] adv все повече.

incredibility

- [in,kredi'biliti] n неправдоподобност, невероятност.

incredible

- [in'kredъbl] а 1. неправдоподобен, невероятен; 2. разг. забележителен, чуден; много голям.

incredibly

- [in'kredibli] adv невероятно.

incredulity

- [,inkri'dju:lъti] n недоверчивост, скептичност.

incredulous

- [in'kredjulъs] а недоверчив, скептичен; който не вярва лесно; I was ~ не можах да повярвам.

increment

- ['inkrimъnt] n 1. увеличаване, нарастване; 2. увеличение; прираст; 3. печалба; приход; unearned ~ ик. повишена стойност (на имот); 4. мат. инкремент; диференциал.

incriminate

- [in'krimineit] v 1. обвинявам в престъпление, инкриминирам; 2. замесвам в престъпление, правя да изглежда, виновен.

incriminating

- [in'krimineiti¤] I. а инкриминиращ, който уличава/доказва вина; II. п incrimination.

incrimination

- [in,krimi'nei¦n] n обвинение, инкриминиране, инкриминация.

incriminatory

- [in'kriminъtъri] incriminating I.

incroach

- [] encroach.

incrust

- [] encrust.

incrustation

- [,inkr§'stei¦n] n 1. образуване на кора; 2. кора, коричка; 3. тех. накип; (образуване на) котлен камък; 4. инкрустиране; инкрустация; 5. разг. закостеняване (на навик и пр.).

incubate

- ['inkjubeit] v 1. мътя; слагам в инкубатор; измътвам (се), излюпвам (се) (за пилета и пр.); биол. отглеждам (бактерии и пр.); 2. прен. мътя, мъдрувам над; измислям, кроя, скроявам (план и пр.).

incubation

- [,inkju'bei¦n] n 1. мътене, измътване, излюпване; инкубация (на пилета); 2. мед. инкубация, инкубационен период.

incubator

- ['inkjubeitъ] n инкубатор (и за недоносени деца).

incubus

- ['inkjubъs] n 1. зъл дух, демон, вампир (който мьчи хората на сьн), инкубус; 2. кошмар; 3. прен. товар, бреме; досаден човек.

inculcate

- ['ink§lkeit] v внедрявам, насаждам, втълпявам; налагам; запечатвам в ума; to ~ s.th. on/upon s.o.'s mind, to ~ s.th. in s.o. втълпявам някому нещо; to ~ discipline налагам дисциплина.

inculcation

- [,ink§l'kei¦n] n внедряване, насаждане; налагане (на дисциплина).

inculpate

- ['ink§lpeit] книж. incriminate.

inculpation

- [,ink§l'pei¦n] книж. incrimination.

inculpatory

- [m'k§lpъtъn] incriminating I.

incumbency

- [in'k§mbъnsi] n църк. служба на енорийски свещеник.

incumbent

- [in'k§mbъnt] I. a 1. който е възложен/дълг (on, upon); it is ~ on you to ваш дълг/задължение е да; 2. ост. който тежи/лежи (on, upon); лежащ; надвиснал; II. п 1. цьрк. енорийски свещеник; 2. ост. титуляр (на длъжност).

incumbulum

- [,inkju:'nAEbjulъm] n (pl -la [-lъ]) 1. инкунабула, старопечатна книга (до 1501 г.); произведение на изкуството/нещо, произведено в ранен период; 2. pl начало, първоначален/ранен стадий.

incunabular

- [,inkju:'nAEbjulъ] а старопечатеи (за книга и np.).

incur

- [in'kъ:] v (-rr-) излагам се (на опасност и пр.); навличам си (обвинения и пр.); спечелвам си (омраза и пр.); понасям, претърпявам (загуби); правя, влизам в (разходи, дьлгове).

incurability

- [in,kjuъrъ'biliti] n неизлечимост.

incurable

- [in'kjuъrъbl] I. а 1. неизлечим; 2. непоправим, неизкореним (за навик); II. п обик. рl 1. болен от неизлечима болест; безнадеждно болен; 2. непоправим човек.

incurably

- [in'kjuъrъbli] adv непоправимо.

incuriosity

- [in,kjuъri'ositi] n липса на любопитство; нелюбознателност; безразличие.

incurious

- [in'kjuъriъs] а 1. нелюбопитен (of); 2, нелюбознателен; безразличен; 3. невнимателен (of); 4. ост. безинтересен, неинтересен.

incursion

- [in'kъ:¦n] n нашествие, нахлуване, нахълтване, навлизане; нападение, набег (into).

incursive

- [in'kъ:siv] а нападателен, нашественически.

incurvation

- [,inkъ:'vei¦n] n извивка (навътре).

incurved

- [,in'kъ:vd] а извит (навътре).

incus

- ['inkъs] n (pl incudes ['inkju:di:z]) анат. Наковалня (във вьтрешното ухо).

incuse

- [in'kju:z] v щампосвам; щанцувам; сека (монета, печат). [in'kju:z] а щампосан; щанцуван. [in'kju:z] n отпечатък, фигура (на монета и пр.).

indebted

- [in'detid] а 1. задлъжнял, заборчлял; задължен да плати; 2. прен. задължен, благодарен (to).

indebtedness

- [in'detidnis] n 1. дълг(ове); задълженост; 2. чувство на задължение/благодарност/признателност.

indecency

- [in'di:sъnsi] n 1. неприличност, непристойност; 2. (проява на) неприличие; неприлична постъпка/проява; неприлична дума/израз/изказване, цинизъм.

indecent

- [in'di:snt] а 1. неприличен, непристоен, неблагоприличен; циничен; 2. нереден, неподобаваш.

indecipherability

- ['indi,saifъrъ'bilъti] n нечетливост, невъзможиост да се разбере/разгадае/дешифрира (нещо).

indecipherable

- [,indi'saifъrъbl] а нечетлив; неразгадаем; който не може да се дешифрира.

indecision

- [,indi'sijn] n нерешителност, колебание, колебливост.

indecisive

- [,indi'saisiv] а 1. неокончателен; 2. нерешителен, колеблив; 3. неопределен, неясен.

indeclinable

- [,indi'klamъbl] а грам. несклоняем.

indecomposable

- ['in,di:kъm'pouzъbl] а неразлагаем, неразложим.

indecorous

- [in'dekъrъs] а неблагоприличен, нереден, неподобаващ, некоректен, неприличен, непристоен.

indecorousness

- [in'dekъrъsnis] n неблагоприличие, нередност, некоректност.

indecorum

- [,indi'ko:rъm] n 1. indecorousness; 2. неблагоприлична/некоректна постъпка/проява, нарушение на приличието.

indeed

- [in'di:d] adv 1. наистина, действително; 2. дори, даже, нещо повече, всъщност; I think so, ~ I am sure мисля, всъщност/дори съм сигурен; 3. за усилване: I am very glad ~ извънредно много се радвам; thank you very much ~ безкрайно ви благодаря; yes, ~! да, разбира се! no, ~! съвсем не! 4. за отстъпка: I may ~ be wrong може пък да не съм прав. [in'di:d] int 1. нима? наистина ли? сериозно? така ли? they've set a new record in... - ~ ! постигнат е нов рекорд по... - наистина ли? нима? 2. ирония; одобрение; презрение: ами! как не! хайде де! he expects to win - does he ~! той очаква да спечели - да спечели ли? ами! как не!

indefatigability

- ['indi,fAEtigъ'biliti] n неуморимост, неуморност.

indefatigable

- [,indi'fAEtigъbl] а неуморим, неуморен.

indefeasibility

- ['indi,fi:zъ'biliti] n неотемност, ненарушимост, ненакърнимост.

indefeasible

- [,indi'fi:zibl] а неотемен, ненарушим, ненакърним; неотчуждаем (за права и пр.).

indefectible

- [,indi'fektibl] а 1. съвършен, безупречен: 2. който не може да се развали/повреди.

indefensibility

- ['indi,fensъ'biliti] n 1. незащитеност, изложеност; незащитимост (на позиция); 2. неизвинителност, непростителност, неоправдателност.

indefensible

- [,indi'fensibl] а 1. незащитен, изложен (за позиция); мъчно защитим; незащитим (за позиция, довод); 2. неизвиним, неоправдателен, непростителен.

indefinable

- [,indi'fainъbl] а 1. неопределим; 2. неопределен, неясен, смътен.

indefinably

- [,indi'fainъbli] adv по някакъв неопределим начин; някак си.

indefinite

- [in'definъt] а 1. грам. неопределен, неопределителен; 2. неопределен; неясен; смътен; неточен.

indefinitely

- [in'definъtli] adv 1. неопределено; неясно; смътно; неточно; 2. неограничено; безкрайно; до безкрайност; за неопределено време.

indelibility

- [in,deli'biliti] n незаличимост, неизличимост; неизгладимост.

indelible

- [in'delъbl] а незаличим, неизличим (за петно, спомен и пр.); неизгладим.

indelicacy

- [in'delikъsi] n 1. неделикатност, нетактичност, грубост; неприличност; 2. проява на неделикатност/грубост, груба/неделикатна постъпка; неприличие, безсрамие.

indelicate

- [in'delikъt] а 1. неделикатен, нетактичен, груб; 2. неприличен, безсрамер.

indemnification

- [in,demnifi'kei¦n] n 1. осигуряване, предпазване, застраховане (from, against); 2. обезщетяване; обезщетение; компенсация (for); освобождаване от наказание/материална отговорност.

indemnifier

- [in'demnifaiъ] n лице/дружество, което плаща обезщетение; осигурител; застраховател; осигурително/застрахователно дружество.

indemnify

- [in'demnifai] v 1. осигурявам, застраховам; предпазвам, запазвам (from, against); 2. юр. обезщетявам, плащам обезщетение, компенсирам (for).

indemnitee

- [m.demm'ti:] n юр. лице, което получава обезщетение/компенсация.

indemnitor

- [in'demnitъ] n юр. лице, което дава обезщетение/компенсация.

indemnity

- [in'demniti] n 1. осигуреност; 2. обезщетеност; 3. юр. освобождаване от отговорност; 4. обезщетение, компенсация; 5. контрибуция.

indemonstrable

- [,indi'monstrъbl] а недоказуем, който не може да бъде показан/доказан.

indent

- [in'dent] v 1. назъбвам, нарязвам, насичам (пo ръба); ~ed coastline разчленена брегова линия; 2. юр. издавам документ в два екземпляра; 3. ост. юр. откъсвам (документ, написан в два екзепляра) по назъбена линия, така че да личи, че двата екземпляра са идентични; 4. печ. врязвам, правя абзац; 5. правя искане/поръчка (за стоки и пр., особ. от чужбина); 6. indenture. [in'dent] n 1. назъбване; 2. зъбец, нарез; врязване; 3. indenture; 4. искане/поръчка/заявка за стоки; 5. печ. абзац, врязване. [in'dent] v правя вдлъбнатина/трапчинка в; щанцувам, отпечатвам на. [in'dent] n 1. вдлъбнатина, трапчинка; 2. клеймо; отлечатък.

indentation

- [,inden'tei¦n] n 1. назъбване, нарязване; назъбеност, начупеност (на линия); 2. зъбец; отчупено/отрязано място; 3. вдлъбнатина, извивка; трапчинка; заливче (в брегова линия); 4. печ. абзац, нов ред.

indenture

- [in'dent¦ъ] n 1. документ/договор в два екземпляра; 2. обик. р1 договор между чирак и майстор; to take up/be out of o.'s ~s започвам/свършвам чиракуването си; 3. indentation 1, 3; 4. инвентарен/официален списък. [in'dent¦ъ] v давам (някого) дa чиракува с договор (to при); обвързвам чирак с договор.

independence

- [,indi'pendъns] n 1. независимост; самостоятелност (from); свобода; I. Day ден на независимостта на САЩ (4 юли); 2. доход, който осигурява самостоятелност.

independency

- [,indi'pendъnsi] n 1. независима/свободна/суверенна държава; 2. independence.

independent

- [,indi'pendъnt] I. a 1. независим, самостоятелен, свободен; финансово независим (of); 2. самостоятелен; самоуверен, самонадеян; 3. собствен, самостоятелен (за доход); 4. независим, отделен, несвързан с друг; 5. пол. независим; безпартиен; II. п 1. пол. независим, безпартиен; 2. ист. индепендент.

indescribability

- ['indi,skraibъ'biliti] n неописуемост.

indescribable

- [,indi'skraibъbl] а неописуем, който не се поддава на описание; мъчно определим; ~ charm особен/неуловим чар.

indestructibility

- ['indi,str§ktъ'biliti] n неразрушимост.

indestructible

- [,indi'str§ktъbl] а неразрушим.

indetectable

- [,indi'tektъbl] а незабележим.

indeterminable

- [,indi'tъ:minъbl] a 1. неопределим; 2. неразрешим.

indeterminate

- [,indi'tъ:minit] a 1. неопределен (и мат.); неопределим, неясен; неокончателен; съмнителен; 2. нерешителен, колеблив.

indetermination

- ['indi,tъ:mi'nei¦n] n 1. неопределеност; неопределимост; неяснота; неокончателност; 2. нерешителност, колебливост, колебание.

index

- ['indeks] n (pl книж. и indices ['indisi:z]) 1. Стрелка (на механизьм, уред); 2. показалец (прьст) (и ~ finger); 3. индекс, показалец, (азбучен) списък; the ~ expurgatorius, ~ librorum prohibitorum списък на книги, забранени от католическата църква; 4. прен. показател, показателно явление; 5. мат. (pl indices) степенен показател; 6. печ. изображение на ръка с насочен показалец. ['indeks] v 1. снабдявам с индекс/показалец; 2.включвам в индекс.

index number

- ['indeks'n§mbъ] n ик. индекс.

india paper

- ['indjъ,peipъ] n 1. китайска хартия (за отпечатване на гравюри); 2. оризова хартия.

india-rubber

- [,indjъ'r§bъ] n 1. каучук; 2. гума за изтриване.

indiaman

- ['indiъmъn] n (pl -men) ост. търговски кораб, който пренася стоки от и за Индия.

indian

- ['indjъn] I. a 1. индийски, индуски; 2. индиански; 3. ам. от царевично брашно; II. п 1. индиец, индус; 2. европеец (особ. англичанин), живял в Индия; 3. индианец; 4. ам. индиански език.

indian blue

- ['indjъn'blu:] n индиго.

indian corn

- ['indjъn'ko:n] n царевица (растението и зьрното).

indian ink

- ['indjъ(n)'ink] n туш.

indian summer

- ['indjъn,s§mъ] n 1. сиромашко лято; 2. прен. разцвет на сили и страсти в напреднала възраст; 3. прен. спокойни старини.

indianist

- ['indjъnist] n санскритист; специалисти по индийска история.

indicate

- ['indikeit] v 1. показвам; соча; посочвам; 2. означавам, свидетелствувам за; 3. изисквам, налагам (мерки, лечение); a fresh approach to... is ~d налага се да се опита нов подход към/за...; 4. Загатвам за, давам да се разборе (сьс знак); to ~ assent давам знак, че съм съгласен; to ~ o.'s intentions разкривам намеренията си; to ~ that давам да се разбeре, че; 5. тех. измервам с индикатор мощността на машина.

indication

- [,indi'kei¦n] n 1. показване, посочване; 2. означаване; 3. указание; знак, признак, симптом; there is every ~ of (с ger)/that по всичко личи, че; there is not much ~/there are not many ~s that малко са указанията/изгледите, че; he gave early ~ of his talent той отрано прояви таланта си; she gave no ~ of having noticed anything тя с нищо не показа, че е забелязала нещо; 4. тех. показание (на уред).

indicative

- [in'dikъtiv] I. а 1. показателен, който показва/загатва (of за, that); 2. the ~ mood грам. изявително наклонение; II. п the ~ грам. изявително наклонение.

indicator

- ['indikeitъ] n 1. показател, указател; 2. тех. индикатор (и хим.); измервателен уред със скала; стрелка (на циферблат); брояч; ел. номератор.

indicatory

- [in'dikъt(ъ)ri, 'indikeitъri] а показателен; който показва.

indices

- [] вж. index.

indicium

- [in'disiъm] n (pl indicia [-siъ]) лат. 1. указания; знаци, признаци, белези; 2. щемпел, който замества пощенска марка.

indict

- [in'dait] v юр. привличам/подвеждам под отговорност (for за; as като).

indictable

- [in'daitъbl] а юр. 1. който може да бъде подведен под отговорност; 2. наказуем.

indicter

- [in'daitъ] n 1. обвинител, разобличител; 2. юр. граждански ищец (в наказателно дело).

indiction

- [in'dik¦n] n ист. индикт(ион).

indictment

- [in'daitmъnt] n юр. 1. (предявяване на) обвинение; to prefer/bring in/lay an ~ against s.o. възбуждам съдебно преследване срещу някого; 2. обвинителен акт.

indifference

- [in'difrъns] n 1. безразличие, равнодушие, незаинтересованост; апатия; невъзмутимост (to, towards); it is a matter of ~ to me това ми е безразлично; 2. незначителност, маловажност; matter of ~ незначителна/маловажна работа; 3. посредственост (на книга и пр.); 4. ост. бёзпристрастие.

indifferent

- [in'difrъnt] I. а 1. безразличен, равнодушен, безучастен, незаинтересован (to); to be/feel ~ about s.o. някой ми е безразличен; to be ~ to discomforts and dangers неудобствата и опасностите не ми правят впечатление; 2. ост. неутрален, безпристрастен; 3. посредствен; среден: 4. ел., хим., физ. неутрален; 5. биол. недиференциран; II. п неутрален/аполитичен/нерелигиозен и пр. човек.

indifferently

- [in'difrъntli] adv 1. равнодушно, безучастно, с безразличие; 2. посредствено, горе-долу, криволяво, как да е; 3. ост. безпристрастно.

indigence

- ['indidjъns] n нищета, немотия, беднотия, сиромашия.

indigency

- ['indidjъnsi] n нищета, немотия, беднотия, сиромашия.

indigene

- ['indidji:n] n ост. туземец.

indigenous

- [in'didjinъs] а книж. 1. туземен, местен (to); product ~ to продукт, който се произвежда в; aninal ~ to животно, което е характерно за/е разпространено в; 2. ам. вроден, присъщ (to); ~ schools училища, в които се преподава на местния език.

indigent

- ['indidjъnt] а 1. беден, сиромашки, бедняшки, в крайна нужда; 2. ост. лишен (of от).

indigested

- [,indi'djestid] а 1. прен. неусвоен, хаотичен, объркан (за знания и пр.); 2. несмлян (за храна).

indigestibility

- ['indi,djestъ'biliti] n несмилаемост.

indigestible

- [,indi'djestibl] а несмилаем, мъчно смилаем.

indigestion

- [,indi'djest¦ъn] n 1. стомашно разстройство, лошо храносмилане, диспепсия; 2. прен. неасимилираност; обърканост (на познания и пр.).

indignant

- [in'dignъnt] а възмутен, изпълнен снегодувание; to be/feel ~ at s.th./with s.o. възмущавам се/възмутен съм от нещо/някого; to make s.o. ~ възмущавам някого, изпълвам някого с възмущение.

indignation

- [,indig'nei¦n] n възмущение, негодувание (at); to feel ~ against/with s.o. някой ме възмущава, възмутен съм от някого.

indignity

- [in'dignъti] n унижение, обида.

indigo

- ['indigou] n 1. индиго (боя); 2. attr тъмносин.

indigo-blue

- ['indigou'blu:] n 1. виолетово-син цвят; 2. индиго (боя). ['indigou'blu:] а виолетово-син.

indirect

- [indi'rekt] а 1. околен, заобиколен; непряк, косвен (и за даньк, улики и пр.); многостепенен (за избори), индиректен; уклончив (за отговор и пр.); ~ hit воен. рикошет; ~ fire воен. огън от закрита позиция; ~ laying воен. насочване от закрита позиция; 2. грам. непряк, косвен; 3. страничен, вторичен (за резултат); 4. подмолен, прикрит; нечестен, непочтен (за действия, средства).

indirection

- [,indi'rek¦n] n 1. околни пътища/средства; by ~ по околен път; 2. намек; 3. измама, нечестност непочтеност; извъртане.

indirectly

- [,indi'rektli] adv по околен път, косвено.

indirectness

- [,indi'rektnis] n 1. липса на прямота, уклончивост; 2. косвеност; 3. нелоялност, нечестност.

indiscernible

- [,indi'sъ:nъbl] а незабележим; неразличим, неотличим.

indiscipline

- [in'disiplin] n недисциплинираност.

indiscreet

- [,indi'skri:t] а 1. недискретен; нетактичен; 2. неразумен, неблагоразумен; непредпазлив.

indiscrete

- [,indi'skri:t] а ряд. неразчленен; компактен, еднороден.

indiscretion

- [,indi'skre¦n] n 1. неблагоразумие; необмисленост; невнимание; 2. недискретност; издавано на тайна; calculated ~ уж случайно издавано на тайна; 3. провинение, простъпка (срещу установения морал); любовна авантюра; ~ s of youth младежки прегрешения.

indiscriminate

- [,indi'skriminъt] а безразборен; който не подбира/разграничава; безсистемен, объркан; ~ slaughter поголовна сеч; ~ blows удари наляво и надясно; ~ admirer сляп почитател.

indiscrimination

- ['indi,skrimi'nei¦n] n неспособност за различаване/разграничаване; липса на разсъдливост/разбиране.

indiscriminative

- [,indi'skriminъtiv] а неспособен да различава/отличава; който не прави разлика.

indispensability

- ['indi,spensъ'biliti] п необходимост.

indispensable

- [,indi'spensъbl] I. а 1. необходим, от първа необходимост, належащ (to, for); 2. Задължителен (за закон, дълг); II. п ам. крайно необходим човек/вещ.

indispensably

- [,indi'spensъbli] adv непременно, по необходимост.

indispose

- [,indi'spouz] v 1. настройвам против, премахвам желание за; не предразполагам (towards); разубеждавам (from); 2. правя негоден/неспособен (for, to do s.th.); 3. причинявам (слабо) неразположение.

indisposed

- [,indi'spouzd] а 1. неразположен; to be/feel ~ не ми е добре, неразположен съм; 2. несклонен, без желание (to do s.th.).

indisposition

- [,indispъ'zi¦n] n 1. (временно) неразположение, леко заболяване; 2. нежелание, несклонност, неохота (to, for; to do s.th.); 3. лошо отношение, неблагоразположение (to, towards).

indisputability

- ['indi,spju:tъ'biliti] n неоспоримост.

indisputable

- [,indi'spju:tabl] а неоспорим, безспорен; положителен.

indissolubility

- ['indi,solju'biliti] n неразтворимост, неразложимост.

indissoluble

- [,indi'soljubl] а 1. неразтворим, неразложим; 2. прен. нерушим, неразривен; постоянен, дълготраен; вечен.

indistinct

- [,indi'sti¤kt] а неясен, смътен, замъглен; неопределен.

indistinctive

- [,indi'sti¤ktiv] а нехарактерен, неотличителен.

indistinguishable

- [,indi'sti¤gwi¦ъbl] а 1. неотличим (from); неразличим; they are ~ човек не може да ги различи; 2. незабележим; недоловим (за звук); ~ to the naked eye невидим с просто око.

indite

- [in'dait] v 1. съчинявам (стихотворение), изготвям (реч); съставям, редактирам (оплакване, документ); шег. скалъпвам, съчинявам (писмо); 2. ам. ост. подсказвам, диктувам.

indium

- ['indiъm] n хим. индий.

indivertible

- [,indi'vъ:tъbl] а неотклоним (from); непроменим (за мнение).

individual

- [,indi'vidjuъl] I. а 1. отделен, единичен; 2. индивидуален; личен; самобитен, оригинален; особен; собствен; each pupil receives/is given ~ attention занимават се поотделно с всеки ученик; ~ farm еднолично стопанство; II. п 1. индивид; 2. човек, лице; разг. субект, същество; private ~ частно лице; unbearable ~ непоносим субект.

individualism

- [,indi'vidjuъlizm] n индивидуализъм; егоизъм.

individualist

- [,indi'vidjuъlist] n индивидуалист.

individualistic

- ['indi,vidjuъ'listik] а индивидуалистичен.

individuality

- ['indi,vidju'AElъti] n 1. индивидуалност; личност, характер; 2. фил. индивидуално/отделно съшествуване; 3. ам. индивид; 4. обик. р1 индивидуални особености/вкусове.

individualization

- ['indi,vidjuъlai'zei¦n] n индивидуализиране; обособяване.

individualize

- [,indi'vidjuъlaiz] v 1. индивидуализирам, придавам индивидуалност/индивидуален характер на; обособявам; 2. определям подробно/точно; споменавам поотделно.

individuate

- [,indi'vidjueit] v 1. individualize 1; 2. отличавам (от други представители от сьщия вид).

individuation

- ['indi,vidju'ei¦n] n 1. индивидуализиране, индивидуализация; 2. индивидуално/отделно съществуване.

indivisibility

- ['indi,vizi'biliti] n неделимост.

indivisible

- [,indi'vizъbl] I. а 1. неделим; безкрайно мальк; 2. ам. мат. който не се дели без остатък; II. п нещо неделимо; нещо безкрайно малко.

indo-Europcan

- ['indot,juъrъ'piъn] I. а индоевропейски; II. n 1. ариец; 2. индоевропейският праезик.

indo-Gennanic

- [,indodjъ'mAEnk] Indo-European.

indocile

- [in'dousail] а непокорен, непослушен; неподатлив на обучение, труден за обучаване.

indocility

- [,indou'silъti] n непокорство; неподатливост на обучение.

indoctrinate

- [in'doktrineit] v внедрявам у, втълпявам у, индоктринирам; to ~ s.o. with an idea втълпявам идея някому.

indoctrinated

- [in'doktrineitid] а индоктриниран.

indoctrination

- [in,doktri'nei¦n] n индоктриниране.

indolence

- ['indъlъns] n 1. леност, мързел, отпуснатост, вялост; 2. безделие; 3. мед. безболезненост (на тумор и пр.).

indolent

- ['indъlъnt] а 1. ленив, мързелив, отпуснат; вял; 2. бездеен; 3. мед. безболезнен (за тумор и пр.); ам. който бавно заздравява/се развива.

indomitable

- [in'domitъbl] a 1. неукротим; 2. непобедим; упорит, твърд, непоколебим, несломим.

indonesian

- [,indou'ni:zjъn] I. а индонезийски; II. n 1. индонезиец; 2. индонезийски език.

indoor

- ['indo:] а вътрешен; стаен; (който се извършва) вкъщи/на закрито; домашен. (за дреха, живот), ~ games игри на закрито, салонни игри; ~ plant стайно растение; ~ sanitation тоалетна в къщата; ~ swimming-bath плувен басейн на закрито; the ~ poor бедни, настанени в приют; ~ relief подпомаганена бедни, настанени в приют.

indoors

- [,in'do:z] adv у дома, вътре, вкъщи; на закрито; to go ~ влизам вкъщи; to keep/stay ~ не излизам, пазя стаята.

indorse

- [] endorse.

indorsee

- [,indo:'si:] n търг. индосант.

indraught, àì. indraft

- ['indra:ft] n 1. всмукване; 2. нахлуване, приток.

indrawn

- ['indro:n] а 1. поет навътре (за дъх); 2. прен. затворен в себе си.

indubitable

- [in'dju:bitъbl] а несъмнен.

induce

- [in'dju:s] v 1.убеждавам, накарвам, предумвам, скланям (с inf); 2. докарвам, причинявам, предизвиквам (сън, изпотяване); мед. изкуствено предизвиквам (напъни при раждане) to ~ the hope that вдъхвам вяра, че; 3. ряд. заключавам, вадя си заключение; 4. ел. индуцирам.

inducement

- [in'dju:smъnt] n 1. подбуда, подтик, стимул; мотив; to hold out an ~ to s.o. to do s.th. подтиквам някого да направи нещо с примамливи/изгодни условия; 2. примамка; 3. юр. подбудителство, подстрекателство (to); 4. юр. обяснително въведение в пледоария

induct

- [in'd§kt] v 1. официално въвеждам в длъжност; ам. воен. зачислявам на военна служба; 2. завеждам (into до); настанявам (into в); 3. въвеждам, приемам (в дружество) (into); 4. ел. индуцирам.

inductance

- [in'd§ktъns] n ел. 1. индуктивност; (само)индукция; 2. коефициент на самоиндукция.

induction

- [in'd§k¦n] n 1. въвеждане/встъпване в длъжност; официално въвеждане в длъжност; 2. лог., мат., ел. индукция; ~ motor асинхронен двигател; 3. тех. всмукване (на горивна смес); впускане (на пара, течност) в машина.

induction-coil

- [in'd§k¦nkoil] n ел. индукционна бобина, индуктор.

inductive

- [in'd§ktiv] а 1. лог., мат., ел. индуктивен; 2. тех. всмукващ, който поема (течност, газ) чрез всмукване.

inductively

- [in'd§ktivli] adv по индукция.

inductivity

- [,ind§k'tiviti] n ел. индуктивност.

inductor

- [in'd§ktъ] n 1. човек, който въвежда (другиго) в служба/длъжност; 2. ел. индуктор.

indue

- [] endue.

indulge

- [in'd§ldj] v 1. задоволявам; отдавам се на (желания и пр.), давам воля на, тая, храня (чувства, страсти), 2. позволявам си (in); to ~ in a cigar изпушвам пура с удоволствие; to ~ in a new suit позволявам си луксада си купя/купувам си нов костюм; 3. глезя, разглезвам; угаждам на; удовлетворявам; проявявам снизходителност към; to ~ o.s. не се лишавам от нищо; to ~ s.o. in s.th. разрешавам някому нещо; to ~ the company with a song изпявам песен, за да угодя на гостите; 4. църк. давам опрощение; 5. търг. давам отсрочка на длъжник; 6. разг. пия прекомерно; will you ~? разг. ще (си) пийнете ли нещо/една чашка?

indulgence

- [in'd§ldjъns] n 1. задоволяване; отдаване на (нещо); задоволеност; 2. глезене, разглезване; угаждане; удовлетворяване; снизхождение (for, to); his only ~s единствените дребни удоволствия, който си позвoлява; 3. ист. привилегия, предимство; опрощаване; 4. църк. индулгенция; опрощение; 5. тьрг. отсрочка (на платеж).

indulgent

- [in'd§ldjъnt] а (прекомерно) снизходителен; отстъпчив; който глези, който угажда (to, towards на).

indult

- [in'd§lt] п църк. индулт.

indurate

- ['indjuъreit] v книж. 1. втвърдявам (се) (и мед.); закоравявам (и прен.); загрубявам (за чувства и пр.); правя/ставам безчувствен/бездушен/жесток(осърдечен); 2. закалявам се (за човек), затвърдявам се (за обичай). ['indjuъrъt] а 1. втвърден; закоравял; 2. безчувствен, бездушен, жестокосърдечен.

induration

- [,indjuъ'rei¦n] n книж. 1. втвърдяване; закоравяване (и прен.); 2. втвърдено състояние; 3. мед. индурация, втвърдяване на тъкан.

industrial

- [in'd§striъl] I. а индустриален, промишлен; производствен; ~ goods промишлени стоки; ~ disease/illness професионално заболяване; ~ school занаятчийско училище; ~ unit ик. цех; II. п 1. индустриалец; 2. pl акции/ценни книжа на промишлени предприятия.

industrial action

- [in,d§striъl'AEk¦n] n 1. стачка; 2. goslow II.

industrial arts

- [in,d§striъl'a:ts] n уч. трудово обучение.

industrialism

- [in'd§striъlizъm] n индустриализъм.

industrialist

- [in'd§striъlist] n индустриалец, фабрикант.

industrialization

- [in,d§сtriъlai'zei'¦n] n индустриализиране, индустриализация.

industrialize

- [in'd§stri§laiz] v индустриализирам.

industrious

- [in'd§striъs] а трудолюбив, прилежен, усърден, работлив.

industry

- ['indъstri] n 1. промишленост, индустрия; 2. промишлен отрасъл; fishing ~ риболов(ство); рибна индустрия; shipping ~ корабостроене; 3. трудолюбие, прилежание, усърдие, работливост; 4. разг. изучаване на дадена тема; 5. събир. индустриалците.

indwell

- [,in'dwel] v (indwelt [,in'dwelt]) лит. живея (в), обитавам (и с in).

indweller

- ['in,dwelъ] n обитател.

inebriate

- [i'ni:briъt] I. а пиян(ски); II. п пиян човек; пияница; алкохолик. [i'ni:brieit] v ] v 1. напивам; 2. прен. опивам, опиянявам, силно възбуждам.

inebriation

- [i,ni:bri'ei¦n] n 1. напиване; 2. пиянство; 3. опиянение.

inebriety

- [,ini:'braiъti] n пиянство.

inedibility

- [in,edi'biliti] n негодност за ядене.

inedible

- [in'edibl] а негоден за ядене.

inedited

- [in'editid] а неиздаден; нередактиран; издаден без редакторски изменения.

ineffability

- [in,efъ'biliti] n неизразимост,

ineffable

- [in'efъbl] а 1. неизказан, неизразим; 2. неизразимо велик, свят.

ineffableness

- [in'efъblnis] ineffability.

ineffaceability

- ['ini,feisъ'biliti] n неизличимост, незаличимост.

ineffaceable

- [,ini'feisъbl] а неизличим, незаличим.

ineffective

- [,ini'fektiv] a 1. неефикасен, неефективен, безрезултатен, без ефект, безполезен; 2. неспособен, некадърен; неекспедитивен; некомпетентен; неделови; ~ speaker неубедителен/лош оратор; 3. без художествено въздействие.

ineffectual

- [,ini'fekt¦uъl] а безрезултатен, неефикасен, безплоден; несполучлив, слаб; ~ person некадърник.

inefficacious

- [,i'nefi'kei¦ъs] а неефикасен.

inefficacy

- [in'efikъsi] n неефикасност.

inefficiency

- [,ini'fi¦ъnsi] n 1. неспособност, некомпетентност; некадърност; 2. неефикасност; безполезност, безрезултатност.

inefficient

- [,ini'fi¦nt] а 1. неспособен, некомпетентен; некадърен; 2. неефикасен; безполезен, безрезултатен (за мерки и пр,); 3. който не работи/действува добре, неизправен.

inelastic

- [,ini'lAEstik] а 1. нееластичен; 2. прен. негъвкав, неподвижен; скован; 3. твърдо установен; който не допуска изменения/изключения.

inelasticity

- [,inilAEs'tisiti] n 1. нееласгичност; 2, липса на гьвкавост, скованост.

inelegance

- [in'eligъns(i)] n 1. липса на елегантноет/изящество, тромавост; 2. нещо, което не е елегантно; грапав/неизгладен стил.

inelegancy

- [in'eligъnsi] inelegance.

inelegant

- [in'eligъnt] а 1. неелегантен, неизящен; 2. неграциозен, грубоват, тромав; грапав (за стил); 3. без вкус/чар.

ineligibility

- [in,elidjъ'bilъti] n 1. неизбираемост; 2. неприемливост, непривлекателност.

ineligible

- [in'elidjъbl] I. a 1. неизбираем; 2. неподходящ; неприемлив;бeз необходимите качества; 3. негоден (за военна служба); II. п 1. лице, което не може да бъде избирано; 2. неподходящ кандидат (за женитба).

ineluctable

- [ini'l§ktabl] а неизбежен.

inept

- [i'nept] a 1. неподходящ, неуместен; 2. глупав, нелеп, абсурден; 3. ам. неспособен, несръчен, неловък; 4. юр. невалиден (за договор).

ineptitude

- [i'neptitju:d] n 1. неуместност; 2. глупост, нелепост, абсурдност; 3. ам. неспособност, несръчност, неумение (for, to do s.th.).

inequality

- [,ini'kwolъti] n 1. неравенство (и мат.); 2. разлика, различие (в размер, чин, качество); 3. неравност (на повьрхност, стил), 4. променливост, непостоянство; 5. неравномерност, несъразмерност.

inequitable

- [in'ekwitъbl] а несправедлив.

inequity

- [in'ekwъti] n несправедливост.

ineradicable

- [,ini'rAEdikъbl] а неизкореним.

inerrability

- [in,erъ'biliti] n книж. безпогрешност, непогрешимост.

inerrable, inerrant

- [in'erъbl, in'erъnt] а безпогрешен, непогрешим.

inert

- [i'nъ:t] a 1. физ., хим. инертен; 2. прен. инертен, муден, вял, бездеен.

inertia

- [i'nъ:¦ja] n 1. физ. инерция; 2. прен. инертност, мудност, бездейност, леност; ~ selling изпращане на непоръчани стоки подомовете.

inescapable

- [,ini'skeipъbl] а неизбежен, неминуем.

inessential

- [,ini'sen¦l] I. а несъществен, второстепенен, който е без значение, незначителен; II. п нещо несъществено, предмет, който не е от първа необходимост.

inestimable

- [in'estimъbl] а 1. неизчислим; 2. неоценим, безценен, скъп; of ~ value извънредно ценен, неоценим.

inestimably

- [in'estimъbli] adv безкрайно ценно; извънредно много; неизразимо.

inevitability

- [in,evitъ'biliti] n неизбежност, неминуемост.

inevitable

- [in'evitъbl] а неизбежен, неминуем; фатален.

inexact

- [,inig'zAEkt] а неточен.

inexactitude

- [,inig'zAEktitju:d] n 1. неточност; 2. грешка, неправилност.

inexactitudeness

- [,inig'zAEktitju:dnis] n 1. неточност; 2. грешка, неправилност.

inexcusable

- [,inik'skju:zъbl] а неизвиним, непростим, непростителен; с нищо неоправдан.

inexhausted

- [,inig'zo:stid] а неизчерпан.

inexhaustibility

- ['inig,zo:stъ'biliti] n неизчерпаемост.

inexhaustible

- [,inig'zo:stъbl] a 1. неизчерпаем; неизтощим; 2. неуморим.

inexhaustive

- [,inig'zo:stiv] a 1. неизчерпаем; неизтощим; 2. неизчерпателен.

inexistant

- [,inig'zistъnt] а несъществуващ.

inexorability

- [in,eksъrъ'biliti] n неумолимост.

inexorable

- [in'eksъrъbl] a 1. неумолим; непреклонен; 2. безжалостен.

inexpedience

- [,inik'spi:djъns] n нецелесъобразност, неуместност, ненавременност.

inexpediency

- [,inik'spi:djъnsi] n нецелесъобразност, неуместност, ненавременност.

inexpedient

- [,inik'spi:djъnt] a нецелесъобразен, неподходящ, неуместен, ненавременен.

inexpensive

- [,inik'spensiv] а евтин, на сметка, износен, изгоден; икономичен; house ~ to run къща, която се поддържа с малко разноски.

inexpensiveness

- [,inik'spensivnis] n евтиния; риска цена, изгодност; икономичност.

inexperience

- [,inik'spiъriъns] n неопитност (of).

inexperienced

- [,inik'spiъriъnst] а неопитен; който няма опит (in).

inexpert

- [in'ekspъ:t] а неумел, неизкусен; неопитен (in); любителски.

inexpiable

- [in'ekspiъbl] a 1. неизкупим; 2. неумолим, безпощаден. непреклонен; безжалостен.

inexplicability

- [in,eksplikъ'biliti] n необяснимост, непонятност.

inexplicable

- [in'eksplikъbl] а необясним, неприятен.

inexplicit

- [,inik'splisit] а неизречен, неизказан; неопределен, неясен; неконкретен.

inexpreseibility

- ['inik,spresъ'biliti] n неизразимост.

inexpressible

- [,inik'spresъbl] а неизразим; неизказан, неописуем.

inexpressive

- [,inik'spresiv] а неизразителен, без израз.

inexpugnable

- [,inik'sp§gnъbl] a 1. непревземаем, непристъпен; 2. прен. необорим, неатакуем; ненакърним.

inextensible

- [,inik'stensъbl] а неразтегаем, неразтеглив.

inextinguishable

- [,inik'sti¤gwi¦ъbl] а неугасим (u прен.); неутолим.

inextricable

- [in'ekstrikъbl] а 1. особ. прен. забъркан, заплетен, сложен; който не може да се оправи; 2. безизходен; неразрешим.

infallibility

- [in,fAElъ'biliti] n непогрешимост.

infallible

- [in'fAElъbl] а 1. непогрешим, безпогрешен (за човек); сигурен (за средство и пр.); 2. неизбежен, неминуем.

infamous

- ['infъmъs] а 1. с позорна слава, опозорен. оплют; 2. срамен, долен; позорен; скандален; омразен; ~ conduct 1) безсрамно/позорно поведение; 2) нарушаване на професионалната етика (особ. за лекар); 3. разг. невъзможен, отвратителен, много лош; 4. юр. лишен от граждански права; ам. наказуем с тьмничен затвор.

infamy

- ['infъmi] n 1. позор, безчестие; 2. позорно поведение/действие/деяние; низост, подлост; 3. морално падение, поквара, порочност; 4. юр. лишаване от граждански права.

infancy

- ['infъnsi] n 1. ранно детство; from ~ от найранно детство; 2. юр. непълнолетие, малолетие; 3. начало, най-ранен период/стадий.

infant

- ['infъnt] n 1. пеленаче, бебе: the ~ Jesus младенецът Христос; 2. юр. малолетен/непълнолетен (човек); 3. новак. ['infъnt] а 1. детски; ~ child невръстно дете; ~ mortality детска смъртност; ~ prodigy/phenomenon вундеркинд, дете чудо; ~ voices детски гласчета/гласове; 2. прен. зачатьчен.

infant-school

- ['infъnt,sku:l] п забавачница.

infanta

- [in'fAEntъ] n ист. инфанта.

infante

- [in'fAEnti] n ист. инфант.

infanticide

- [in'fAEntisaid] n 1. детеубийство (особ. на новородено); 2. обичай да се убиват новородени деца; 3. детеубиец.

infantile

- ['infъntait] а 1. детски (u за болест); ~ paralysis мед. детски паралич, полиомиелит; 2. прен. детински, инфантилен; 3. начален, в най-ранен стадий; начеващ, зачатьчен.

infantilism

- [in'fAEntilizъm] n 1. мед. инфантилизъм; 2. инфантилиост.

infantine

- ['infъntain] а детински, инфантилен.

infantry

- ['infъntri] n 1. пехота: 400 ~ 400 пехотинци; 2. attr пехотен; the 4th I. 4-ти пехотен полк.

infantryman

- ['infъntrimъn] n (pl -men) пехотинец.

infarct

- [in'fa:kt] n мед. инфаркт.

infarction

- [in'fa:k¦n] n мед. инфаркт.

infatuate

- [in'fAEtjueit] v замайвам, завъртявам (някому) главата; омайвам, увличам; to ~ s.o. with an idea запалвам някого за някаква идея.

infatuated

- [in'fAEtjueitid] а увлечен, заслепен, оглупял (особ. за безумно влюбен) (with, by); she has become ~ with him тя лудее по него, той є езавъртял главата.

infatuation

- [in,fAEtju'ei¦n] n увличане, заслепение, пристрастеност; страст, сляпо увлечение, безумно влюбване.

infect

- [in'fekt] v 1. заразявам (и прен.) (with); предавам зараза (на някого); инфектирам; 2. прен. корумпирам, покварявам (with).

infection

- [in'fek¦n] n 1. заразяване, инфектиране; 2. зараза, инфекция; 3. прен. покваряне, корумпиране; 4. прен. повлияване; заразителност.

infectious

- [in'fek¦ъs] а 1. мед. заразен, заразителен; прилепчив; инфекциозен; 2. прен. заразителен, увличащ.

infective

- [in'fektiv] а мед. заразен, заразителен (за микроб) (ам. и прен.).

infector

- [in'fektъ] n мед. носител на зараза.

infelicitous

- [,infi'lisitъs] а 1. злощастен, злополучен; 2. неподходящ, неуместен, неудачен.

infelicity

- [,infi'lisiti] n 1. злощастие, нещастие; злополучие, беда; 2. неуместност, неудачност; несполучлив/неуместен израз, гаф.

infer

- [in'fъ:] v (-rr-) 1. заключавам; 2. загатвам, подсказвам.

inferable

- [in'fъ:rъbl] а от който може да се заключи.

inference

- ['infъrъns] n 1. заключаване, подразбиране; by ~ лог. по дедукция; 2. извод, заключение; to draw an ~ from s.th. вадя заключение/правя извод от нещо.

inferential

- [,infъ'ren¦l] а дедуктивен; който се подразбира, от който може да се заключи.

inferentially

- [,infъ'ren¦ъli] adv по дедукция.

inferior

- [in'fiъriъ] I. a 1. долен (по място), разположен долу (и анат.); 2. печ. напечатан по-долу от реда (за буква, цифра); 3. прен. нисш, (по-)нискостоящ (по чин и пр.); воен. подчинен, младши (to); ~ clerk дребен чиновник; the ~ clergy нисшето духовенство; to be ~ to s.o. не мога да се меря с/стоя по-долу от някого; to be in no way ~ to s.o. с нищо не отстъпвам на някого; 4. долнокачествен, лош; посредствен; goods ~ to sample стоки, който не отговарят по качество на/са по-долнокачествени от мострата; ~ minds хора с посредствен ум; 5. астр. с орбита, по-малка от тази на земята (за планета); II. п 1. подчинен, подчинено лице; човек с по-малки способности; 2. печ. напечатана под реда буква/цифра.

inferiority

- [,infiъri'orъti] n малоценност; по-низко положение (to); долно качество.

infernal

- [in'fъ:nl] а 1. адски; the ~ regions ад; 2. дяволски, пъклен. жесток, безчовечен; ~ machine адска машина; 3. разг. проклет, пуст, дяволски; ~ nuisance ужасно неприятна работа/история, беля и половина.

infernally

- [in'fъ:nъli] adv 1. адски; 2. за усилване страшно, страхотно, адски; it is ~ hot нетърпима жега/адска горещина е.

inferno

- [in'fъ:nou] n ит. ад, пъкъл (и прен.); I. първата част на "Божествена комедия" от Данте.

inferrable

- [] inferable.

inferrible

- [] inferable.

infertile

- [in'fъ:tail] a неплодороден; безплоден, ялов.

infertility

- [,infъ:'tiliti] n неплодородие; безплодие.

infest

- [in'fest] v 1. изобилствувам в; въдя се по, нападам, опустошавам (за паразити); brigands ~ the mountains планините гъмжат от/из планините са плъзнали разбойници; 2. pass гъмжа, изобилствувам (with); shark- ~ed waters води/море, пълно с акули.

infestation

- [,infe'stei¦n] n масово нахлуване (на вредни животни, паразити и пр.).

infidel

- ['infidъl] n 1. невярващ, атеист; 2. ист. неверник, друговерец; езичник; 3. attr безверен, нерелигиозен, невярващ; нехристиянски.

infidelity

- [,infi'deliti] а 1. безверие, безбожие; 2. изневяра; 3. невярност, нелоялност.

infield

- ['infi:ld] n 1. близка нива (до къщата на стопанина); 2. обработваема/орна земя; земя, която редовно се обработва; 3. крикет част от игрището около играча, който хвърля топката; ам. бейзбол (всички играчи в) маркираното пространство на игрището.

infighting

- ['infaiti¤] n 1. бокс боксиране от близка дистанция; 2. воен. ръкопашен бой; 3. прен. вътрешни/скрити борби (в организация).

infiltrate

- ['infiltreit] v 1. филтрирам (се), прокарвам през филтър (into, through); 2. проливам (се)/просмуквам (се)/прониквам в (и с into) (и прен.); процеждам се (through); разпространявам се из, инфилтрирам; 3. воен. прониквам в (тила на противника); изпращам (военна част) да проникне в тила на противника.

infiltration

- [,infil'rei¦n] n 1. процеждане, просмукване, проникване, инфилтрация (и мин.) (into, through); 2. мед. инфилтрат; 3. воен. проникване в тила на противника; 4. пол. проникване; подривна дейност (в организация и пр.); 5. нещо, което прониква/се просмуква.

infinite

- ['infinъt] I. а 1. безкраен, безграничен, безпределен, безмерен, безбрежен; необхватен, необятен, неизмерим, обширен; ~ mercy неизчерпаема/безкрайна милост; 2. с pl и много, безброй, безчислен, многоброен; ~ varieties безброй видове; 3. грам. ['infinъt, 'in,fainait] неличен (за гл. форма); ~ verb, verb ~ безлична глаголна форма; II. n 1. the I. бог, творецът; 2. безкрайно пространство; безкрайност; 3. мат. безкрайно голяма величина.

infinitely

- ['infinъtli] adv безкрайно; ~ more intelligent далеч по-умен/интелигентен.

infinitesimal

- [,infini'tesimъl] I. a 1. безкрайно малък; 2. мат. безкрайно малък, клонящ към нула; II. п безкрайно малко количество.

infinitival

- [in,fini'taivl] а грам. инфинитивен, с инфинитив (за конструкция).

infinitive

- [in'finъtiv] грам. I. а неопределен; II. п инфинитив, неопределена форма на глагола.

infinitude

- [in'finitju:d] n 1. безкрайност, безкрай, безконечност, безбрежност; 2. безкрайна степен/брой.

infinity

- [in'finъti] n безкрайност (и мат.), вечност; безграничност.

infirm

- [in'fъ:m] а 1. немощен, безсилен, недъгав, отпаднал (особ. от старост); 2. колеблив, лабилен, нерешителен, слабохарактерен, със слаба воля; to be ~ of purpose нерешителен съм, колебая се; 3. неустойчив, нестабилен, слаб, нетраен.

infirmary

- [in'fъmъri] n болница, амбулатория (особ. в приют и в учебни заведения); лазарет.

infirmity

- [in'fъ:mъti] n 1. немощ, слабост; отпадналост (физическа и душевна); 2. недъг; телесен/душевен недостатък; the infirmities of old age старчески недъзи; 3. слабохарактерност; ~ of purpose слаба воля.

infix

- [in'fiks] v 1. втиквам, въвирам, пъхам, затъквам (in); 2. прен. запечатвам (в ума), внедрявам; 3. грам. вмъквам (сричка, словообразувателен елемент). ['infiks] n грам. вмъкната сричка/словообразувателен елемент, инфикс.

inflame

- [in'fleim] v 1. запалвам се, разпалвам (се), възпламенявам (се); 2. мед. предизвиквам възпаление; възпалявам (се); 3. прен. разпалвам (се); възбуждам (се) (силно), разгорещявам (се).

inflammability

- [in,flAEmъ'biliti] n 1. запалимост, възпламеняемост; 2. възбудимост, раздразнителност.

inflammable

- [in'flAEmъbl] I. а 1. лесно запалим, възпламеняем; highly ~ огнеопасен; 2. прен. лесновъзбудим, раздразнителен, избухлив; II. п запалително вещество.

inflammation

- [,inflъ'mei¦n] n 1. запалване, възпламеняване; 2. възбуждение, възбуда; 3. мед. възпаление.

inflammatory

- [in'flAEmъtъri] а 1. възбуждащ, възбудителен, който възбужда (стростите); 2. подстрекателски, провокаторски, бунтарски (за реч, слово); 3. мед. възпалителен.

inflatable

- [in'fleitъbl] а надуваем (за гумена лодка, дюшек и пр.).

inflate

- [in'fleit] v 1. надувам, напомпвам (гума); изпълвам (with с) (вьздух, газ); 2. прен. карам (някого) да се възгордее; to be ~d with pride възгордявам се; 3. фин. предизвиквам инфлация; 4. тьрг. изкуствено покачвам (цени).

inflated

- [in'fleitid] а 1. надут, изпълнен (с газ, вьздух); ~ with pride възгордял се; 2. фин. изкуствено увеличен (за монетно обрьщение); 3. търг. изкуствено покачен, надут (за цена); 4. надут, високопарен (за стил).

inflater

- [m'fleitъ] n велосипедна помпа.

inflation

- [in'flei¦n] n 1. надуване; 2. ик. инфлация; 3. тьрг. изкуствено покачване (на цените).

inflationary

- [in'flei¦nъri] а ик. инфлационен.

inflator

- [] inflater.

inflect

- [in'flekt] v 1. извивам навътре, вгъвам; 2. грам. скланям, спрягам; 3. муз. модулирам (гласа); променям (нота) с хроматичен полутон.

inflection

- [] inflexion.

inflective

- [in'flektiv] а грам. изменяем, склоняем, спрегаем.

inflexibility

- [in,fleksъ'biliti] n 1. неогъваемост, липса на гъвкавост; 2. непреклонност, твърдост, неумолимост.

inflexible

- [in'fleksъbл] а 1. неогъваем, без гъвкавост; 2. непреклонен, твърд, неумолим; несломим.

inflexion

- [in'flek¦n] n 1. свиване, прегъване; наклон (на път); 2. грам. флексия; окончание; 3. муз. модулация; интонация; 4. мат. преминаване на крива от изпъкнала във вдлъбната; 5. физ. отклонение (на льчи).

inflexional

- [in'flek¦ъnl] а ез. флексивен, синтетичен.

inflexionless

- [in'flek¦ъnlis] а ез. без окончание/флексия.

inflict

- [in'flikt] v 1. нанасям (удар, рана), причинявам (болка, страдание) (on, upon); 2. юр. налагам (наказание); to ~ o.s. upon s.o. натрапвам/навличам се на някого.

infliction

- [in'flik¦n] n 1. нанасяне (на удар, рана и пр.); причиняване (на страдание); 2. юр. налагане (на наказание); 3. наказание; страдание; беда, нещастие, неприятности.

inflorescence

- [inflъ'resns] n бот. 1. съцветие; 2. цвят, цъфтеж.

inflow

- ['inflou] n 1. втичане, вливане; прилив; 2. прен. наплив.

inflowing

- ['infloui¤] I. а навлизащ (за въздух, вода); II. п inflow.

influence

- ['influъns] n 1. влияние, въздействие (и на лекарство) (on, upon, over върху, with пред); to exert/exercise an ~/to bring ~ to bear on s.o. упражнявам/оказвам влияние върху някого, влияя/въздействувам на някого; man of ~ влиятелен човек; under the ~ of под влияние(то) на; to use o.'s ~ in favour of s.o. подкрепям някого; ходатайствувам за някого; 2. влиятелен човек; he's an ~ in his country той e фактор/човек с влияние/със значение в страната си; Ђ under the ~ разг. пийнал; в нетрезво състояние; outside ~ външно влияние; разг. вуйчо владика. ['influъns] v влияя (на някого), оказвам влияние, въздействувам (и за предмет).

influent

- ['influъnt] I. а книж. втичащ се, вливащ се; the ~ tide прилив (на море); II. п геогр. приток.

influential

- [,influ'en¦l] I. а влиятелен, с влияние; to be ~ влиятелен съм, имам влияние; II. п ам. влиятелен човек.

influentially

- [,influ'en¦ъli] adv 1. с голямо влияние; 2. чрез/посредством влияние.

influenza

- [,influ'enzъ] n мед. грип, инфлуенца.

influx

- ['infl§ks] n 1. вливане (на приток в река); прен. проникване; 2. наплив (на хора); 3. приток (на газ); всмукване (на вьздух).

inform

- [in'fo:m] v 1. осведомявам, уведомявам, съобщавам, информирам (of, about, on); to keep s.o. ~ed държа някого в течение; we are ~ed that научаваме (се), че; 2. юр. правя донесение/оплакване/обвинение, донасям (against, on срещу); 3. изпълвам, проливам (с); вдъхвам (чувство); насаждам (принципи у някого) (with); ~ed with life пълен с живот.

informal

- [in'fb:ml] а 1. юр. неформален; неофициален; нередовен; 2. непринуден, неофициален; интимен; всекидневен, обикновен (за облекло); разговорен (за стил, дума, израз).

informality

- [,info:'mAElъti] n 1. юр. неофициалност (на документ); нередовност; неспазване на установените форми; 2. непринуденост; непринудена обстановка; интимност, интимен характер; липса на официалност.

informally

- [in'fo:mъli] adv 1. неформално; 2. не по правилата; 3. неофициално; the committee met ~ комитетът се събра на неофициално заседание; 4. интимно; по семейному; без официалности.

informant

- [in'fo:mъnt] n 1. осведомител; who is your ~? кой ви съобщи това? откъде знаете това? 2. юр. доносник; обвинител; 3. ам. консултант (за езикови и пр. справки).

information

- [,infъ'mei¦n] n 1. осведомяване; осведоменост; 2. сведения (on, about); piece of ~ сведение; 3. знание, знания; данни; факти; ~ desk/bureau гише/бюро за справки; 4. донесение (against); (полицейски) акт; to lay an ~ against s.o. with the police правя донесение срещу някого в полицията; 5. юр. обвинение, тъжба (пред съда); 6. изч. тех. информация.

informative

- [in'fo:mъtiv] a 1. осведомителен, информативен, информационен; 2. който дава много познания (за книга).

informatory

- [in'fo:mъtъri] informative.

informed

- [in'fo:md] а осведомен; образован.

informer

- [in'fo:mъ] n доносник; common ~ професионален доносник.

infra

- ['infrъ] adv 1. (по-)долу, под; 2. по-долу (като бележка в книга).

infra dig

- [,infrъ'dig] съкр. от infra dignitatem.

infra dignitatem

- ['infrъ,digni'ta:tъm] adv. лат. под нечие достойнство.

infra-red

- [,infrъ'red] а инфрачервен.

infraction

- [in'frAEk¦n] n нарушение (на закон и пр.).

infrangibility

- [in,frAEndji'biliti] n книж. 1. нечупливост; неделимост; 2. ненарушимост.

infrangible

- [in'frAEndjibl] а книж. 1. нечуплив; неделим; 2. ненарушим.

infrasonic

- [,infrъ'sonik] а физ. 1. инфразвуков; 2. използващ/произвеждащ инфразвукови вълни.

infrastructure

- ['infrъ,str§kt¦ъ] n инфраструктура.

infrequence

- [in'frukwъns] n рядкост.

infrequency

- [in'frukwъnsi] n рядкост.

infrequent

- [in'fri:kwъnt] а рядък.

infrequently

- [in'fri:kwъntli] adv рядко; not ~ доста често.

infringe

- [in'frindj] v 1. нарушавам, престъпвам (закон, обещание, клетва и пр.); 2. нарушавам, засягам (право) (upon, on); to ~ (on, upon) a patent използувам чужд патент без разрешение; 3. нарушавам границите (on, upon).

infringement

- [in'rindjmъnt] n нарушение; посегателство; ~ of a patent имитация на патентован артикул; ~ suit, action for ~ дело/иск за имитация на патент.

infringer

- [in'frindjъ] n юр. (право)нарушител.

infundibular

- [,inf§n'dibjulъ] а бот., зоол. фуниеобразен.

infuriate

- [in'fjuъrieit] v разгневявам, разярявам, вбесявам.

infuriated

- [in'fjuъrieitid] а разгневен, разярен, яростен, побеснял; to become ~ побеснявам, разярявам се.

infuriating

- [in'fjuъrieiti¤] а вбесяващ.

infuse

- [in'fju:z] v 1. наливам, преливам (течност) (into); 2. вливам (живот), вдъхвам, давам (кураж, надежда и пр. някому) (into), изпълвам (някого с жар и пр.) (with); the spirit with which they are ~d духът, с който те са пропити; 3. попарвам, накисвам (чай, билка); кисна; let the tea ~ five minutes оставете чая да постои (запарен) пет минути.

infusibility

- [in,fju:zъ'biliti] n нетопимост.

infusible

- [in'fju:zъbl] а 1. нетопим; 2. огнеупорен; 3. от който може да се направи настойка/отвара.

infusion

- [in'fju:jn] n 1. попарване, запарване; накисване; 2. настойка; чай от билка; 3. наливане, преливане; 4. прен. вливане, вдъхване; 5. примес, смес.

infusoria

- [,infju:'zo:riъ] n pl биол. инфузории.

infusorial

- [,infju:'zo:riъl] а инфузорен; ~ earth кизелгур.

infusorian

- [,infju:'zo:riъn] I. а инфузорен; II. п инфузория.

infusory

- [in'fju:zъri] I. а инфузорен; II. п инфузория.

ingathering

- ['ingAEъi¤] n прибиране на реколтата.

ingeminate

- [in'djemineit] v книж. повтарям, казвам/правя повторно.

ingenious

- [in'dji:njъs] a 1. изобретателен, находчив; сръчен, изкусен; остроумен (за човек, отговор); 2. умно направен/намерен/намислен.

ingeniousness

- [in'dji:njъsnis] ingenuity.

ingenue

- ['AEnjeinju:] n фp. театр. инженю, (роля на) наивно момиче.

ingenuity

- [indji'nju:ъti] n 1. изобретателност, находчивост; остроумие; technical ~ техническа сръчност/умение/способности; 2. умно измислено устройство; 3. ост. ingenuousness.

ingenuous

- [in'djenjuъs] а 1. простодушен, безхитростен, безобиден, наивен; простичък; 2. откровен, искрен, открит, чистосърдечен; естествен.

ingenuousness

- [in'djenjuъsnis] n простодушие, наивност; простота.

ingest

- [in'djest] v поемам, поглъщам (храна, лекарство) (и прен.).

ingestion

- [in'djest¦n] n поемане, поглъщане (на храна и пр.) (и прен.).

ingle

- ['i¤gl] n огън (в огнището); огнище.

ingle-nook

- ['i¤glnuk] n кът край огнището.

inglorious

- [in'glo:riъs] а 1. безславен, срамен; 2. малко известен, неизвестен, незначителен.

ingoing

- ['in,goui¤] I. а входящ; който пристига; the ~ tenant новият наемател; II. п влизане.

ingot

- ['i¤gъt] n слитък, блок, kюлчe (особ. злато, сребро, стомана); ~ iron лято желязо; ~ steel стомана на блокове, лята стомана.

ingrain

- [] engrain. ['ingrein] I. a 1. боядисан на прежда; 2. ingrained; II. п 1. прежда, боядисана преди да бъде обработена; нещо изработено от такава прежда; 2. ам. вродена черта на характера.

ingrained

- [in'greind] а 1. вбит в самата тъкан/нишка; пропит, импрегниран (with от, с) (боя, мръсотия и пр.); hands ~ with coaldust ръце, захабени от въглищен прах; 2. прен. вкоренен, твърдо установен (за навик и пр.); 3. закоравял, стар; истински (за мошеник и пр.).

ingrate

- [in'greit] I. а ост. неблагодарен; II. п неблагодарник.

ingratiate

- [in'grei¦ieit] v refl спечелвам благоразположението/доверието (на някого); предразполагам (някого); подмазвам се (with s.o. на някого).

ingratiating

- [in'grei¦ieiti¤] а 1. подкупващ, предразполагащ; 2. привлекателен, очарователен; прокалено любезен.

ingratitude

- [in'grAEtitju:d] n неблагодарност.

ingredient

- [in'gri:djъnt] n съставна част (на смес), ингредиент, компонент; елемент; черта (на характер).

ingress

- ['ingres] n 1. книж. влизане; вход; достъп; 2. юр. право на вход; 3. астр. начало на затъмнение.

ingrowing

- ['in,groui¤] а който расте навътре, врастващ се в месото (за нокът).

ingrowth

- ['ingrouҐ] n 1. врастване; 2. враснала част (на нокът в месото).

ingulf

- [] engulf.

ingurgitate

- [in'gъ:djiteit] v 1. поглъщам лакомо; лапам, налапвам, излапвам; 2. прен. поглъщам.

inhabit

- [in'hAEbit] v 1. обитавам (къща), живeя в (град), населявам (област); 2. прен. изпълвам.

inhabitable

- [in'hAEbitъbl] а обитаем.

inhabitancy

- [in'hAEbitъnsi] n юр. жителство.

inhabitant

- [in'hAEbitъnt] n жител, обитател.

inhabitation

- [in,hAEbi'tei¦n] n 1. обитаване; 2. жилище; 3. местожителство.

inhalant

- [in'heilъnt] n мед. 1. лекарство, което се инхалира; 2. инхалатор.

inhalation

- [,inhъ'lei¦n] n 1. мед. инхалиране, инхалация; 2. мед. лекарство, което се инхалира; 3. Вдъхване (на парфюм, тютюнев дим).

inhale

- [in'heil] v 1. мед. инхалирам; 2. вдъхвам, вдишвам; do you ~? гълташ ли дима (от цигарите)?

inhaler

- [in'heilъ] n 1. мед. инхалатор; 2. тех. въздушен филтър; 3. пушач, който гълта дима.

inharmonic

- [,inha:'monik] а нехармоничен.

inharmonious

- [,inha:'mounjъs] а нехармоничен, нестроен (и прен.).

inhere

- [in'hiъ] v 1. присъщ/свойствен/вроден съм, намирам се (за качества) (in); 2. принадлежа, даден съм (за права, функция) (in); 3. подразбирам се (за значение).

inherence

- [in'hiъrъns] n свойственост; неотделимост.

inherent

- [in'hiъrъnt] а присъщ, свойствен, вроден.

inherit

- [in'herit] v 1. наследявам (from) (и юр.); 2. унаследявам, наследявам (качества) (from) (и биол.); 3. получавам наследство.

inheritability

- [in,heritъ'biliti] n наследяемост; (право)способност за наследяване.

inheritable

- [in'heritъbl] а 1. унаследим, наследствен (за имоти, титли); 2. унаследим (и биол.); 3. юр. който има право на наследство; способен да наследява (to).

inheritance

- [in'heritъns] n 1. наследяване; lineal ~ наследяване по права линия; 2. наследство; to come into an ~ получавам наследство; ~ tax юр. данък върху наследствата; 3. биол. наследственост.

inheritor

- [in'heritъ] n наследник.

inheritress

- [in'heritris] ж.р.от inheritor.

inheritrix

- [in'heritriks] ост. inheritress.

inhibiler

- [] inhibitor.

inhibit

- [in'hibit] v 1. забранявам (на някого) (from с ger да); 2. църк. аргосвам; 3. (въз)прспятствувам, спъвам, задържам; спирам; забавям; 4. псих. потискам, сдържам (чувство, импулс); в рр предразположен към задръжки, със задръжки; 5. мед. задържам, спирам (секреция и пр.).

inhibition

- [,inhi'bi¦n] n 1. забраняване; 2. забрана; 3. цьрк. аргос, интердикт; 4. псих. задръжка; 5. мед. задържане, спиране (на секреция и пр.); 6. тех. забавяне, задържане, инхибиране.

inhibitive

- [m'hibitiv] inhibitory.

inhibitor

- [in'hibitъ] n 1. човек/нещо, което задържа/забавя; 2. хим. забавител, инхибитор; ел. хим. добавка за защита на метал (напр. от корозия); 3. мед. вещество, което забавя реакциите в организма.

inhibitory

- [in'hibitъri] а 1. запретителен (за заповед, съдебно решение); 2. мед., псих. задържащ.

inhospitable

- [in'hospitъbl] а 1. негостоприемен, негостолюбив; 2. пуст, мрачен, неприветлив; 3. където не може да се намери подслон (за местност).

inhospitableness

- [in'hospitъblnis] n негостоприемство.

inhospitality

- [in,hospi'tAElъti] n негостоприемство.

inhuman

- [in'hju:mъn] a 1. безчовечен, жесток, свиреп, брутален; варварски; нечовешки; 2. студен (за учтивост).

inhumane

- [,inhju:'mein] а нечовечен, безчовечен, нехуманен; коравосърдечен; жесток, брутален.

inhumanity

- [,inhju:'mAEnъti] n безчовечност; жестокост, бруталност.

inhumation

- [,inhju:'mei¦n] n книж. погребване, погребение; заравяне: закопаване (на труп).

inhume

- [in'hju:m] v книж. погребвам; заравям, закопавам (труп).

iniekt

- [in'djekt] v 1. мед. инжектирам; впръсквам, вкарвам (into); to ~ s.o.'s arm with morphia правя морфинова инжекцияна ръката на някого; 2. прен., разг. вмъквам (забележка); внасям (нов елемент).

inilividually

- [,indi'vidjuъli] adv 1. индивидуално, поотделно; един по един; 2. лично; 3. по характерен начин.

inimical

- [i'nimikl] а 1. враждебен, неприязнен, недоброжелателен (to); 2. неблагоприятен, вреден (to); circumstances ~ to обстоятелства, който не благоприятствуват за.

inimitability

- [i,nimitъ'biliti] n 1. неподражаемост; 2.несравнимост, изключителност.

inimitable

- [i'nimitъbl] а 1. неподражаем; 2. несравним, безподобен, изключителен.

iniquitous

- [i'nikwitъs] а 1. несправедлив, беззаконен; ~ deed злодеяние; 2. грешен, греховен; 3. порочен; долен.

iniquity

- [i'nikwъti] n 1. неправда, груба/крещяща несправедливост; грубо беззаконие, произвол, престъпление, злодеяние; to commit iniquities върша неправди; 2. грях, греховност; 3. порок; низост.

initial

- [i'ni¦l] I. а (първо)начален, първи; II. п 1. pl инициали; 2. параф; to put o.'s ~s to s.th. парафирам нещо. [i'ni¦l] v (-ll-) поставям инициалите си, парафирам (договор); визирам (документ).

initialize

- [i'ni¦ъlaiz] v означавам с инициали.

initialling

- [i'ni¦ъli¤] n парафиране.

initially

- [i'ni¦ъli] adv първоначално, отпърво, отначало, в началото.

initiate

- [i'ni¦ieit] v 1. започвам, откривам; поставям начало на, лансирам, въвеждам; завеждам (дело), to ~ measures вземам мерки; 2. посвещавам (в тайна) (into); 3. въвеждам, посвещавам (в наука, изкуство) (in); 4. приемам с ритуал (в тайно дружество) (into). [i'ni¦iъt] а посветен. [i'ni¦iъt] n човек, посветен в тайна/религия.

initiation

- [i,ni¦i'ei¦n] n 1. започване, начало; лансиране; завеждане (на дело); 2. посвещаване (в тайна) (into); 3. въвеждане (в наука, изкуство); 4. ритуално приемане, ритуал (в тайно дружество).

initiative

- [i'ni¦iъtiv] n 1. почин, начинание, инициатива; предприемчивост; to take the ~ вземам инициатива (in с ger да); on o.'s own ~ по свой почин; 2. юр. (право на) законодателна инициатива; 3. attr initiatoryЄ.

initiator

- [i'i¦eitъ] n 1 инициатор; лице, което въвежда (мода и пр.); 2. лице, което въвежда в/запознава с (изкуство, наука); 3. лице, което извършва ритуала по приемането (в тайно дружество).

initiatory

- [i'ni¦iъtъri] а 1. начален, уволен, предварителен; подготвителен (за мерки); 1. свързан с приемане (в тайно дружество). [] n ритуал при приемане (в тайно дружество).

injection

- [in'djek¦n] n 1. мед. инжектиране: инжекция: впръскване; to give s.o. a hypodermic ~ of правя някому подкожна инжекция с; 2. тех. вкарване (на гориво); влръскване; нагнетяване.

injector

- [in'djektъ] n 1. тех. инжектор; пароструйна помпа; 2. лице, което прави инжекции.

injudicious

- [,indju'di¦ъs] а 1. неразумен, неблагоразумен, безразсъден, необмислен; 2. неуместен, неподходящ; неправилен.

injun

- ['indjъn] n ам. разг. индианец; Ђ honest ~! честна дума! сериозно!

injunction

- [in'dj§¤k¦n] n 1. заповед, предписание, разпореждане; запрещение; to give s.o. strict ~s/to lay strong ~s upon s.o. to do s.th. заповядвам изрично някому да направи нещо; 2. юр. съдебно разпореждане.

injure

- ['indjъ] v 1. увреждам, засягам (реноме, интереси и пр.), нанасям щета/вреда, oщетявам, онеправдавам, несправедлив съм към; 2. повреждам, развалям, лохабявам; 3. наранявам, обиждам, засягам.

injured

- ['indjъd] I. и 1. обиден, оскърбен, засегнат; онеправдан; ~ wife измамена съпруга; 2. ощетен, пострадал; the ~ party юр. пострадалата страна; 3. (на)ранен, осакатен; 4. повреден, развален; тьрг. аварирал (за стоки); II. п: the ~ ранените, пострадалите (при з.юполука).

injurious

- [in'djuъriъs]a 1. който уврежда/ощетява; this would prove ~ to my interests това би увредило моите интереси; 2. вреден (to); 3. обиден, оскърбителен; оугателен (за език); клеветнически.

injuriousness

- [in'djuъriъsnis] n вредност.

injury

- ['indjъri] n 1. вреда, щета; ощетяване (и юр.); to do s.o. an ~ причинявам щета на/ощетявам някого; навреждам на някого; онеправдавам някого; уронвам престижа на някого; to suffer ~ претърпявам вреда/щета; 2. повреда (to); to do ~ to повреждам, нанасям ловреда на (машина и пр.); 3. нараняване; мед. поражение, травма; to receive severe injuries наранен съм тежко; insurance against injuries to workmen осигуровка срещу трудова злополука; 4. несправедливост, неправда; 5. ост. обида, оскърбление; 6. юр. противоправно деяние/действие, правонарушение.

injustice

- [in'dj§stis] n несправедливост, неправда; to do s.o. an ~ несправедлив съм към някого.

ink

- [i¤k] n 1. мастило; printing/printer's ~ печатарско мастило; to write in ~ пиша с мастило; 2. защитна течност, която сепията изпуща. [i¤k] v 1. изцапвам с мастило; 2. печ. покривам (букви) с мастило (и с up); 3. to ~ in/over минавам/начертавам/изтеглям с туш (чертеж, направен с молив), 4. to ~ out зачертавам с мастило.

ink-eraser

- ['i¤ki,reizъ] n гума за мастило.

ink-horn

- ['i¤kho:n] n ост. 1. мастилница; 2. attr прен. книжен, книжовен, педантичен (за език).

ink-pad

- ['i¤kpAEd] n тампон (за печати).

ink-pot

- ['i¤kpot] n мастилница.

ink-slinger

- ['i¤k,sli¤ъ] n жур. драскач, писач.

inkiness

- ['i¤kinis] n чернота, тъмнота.

inking

- ['i¤ki¤] n печ. покриване/намазване с мастило.

inking-pad

- ['i¤ki¤pAEd] ink-pad.

inking-ribbon

- ['i¤ki¤,ribъn] n лента за пишеща машина.

inkling

- ['inkli¤] n 1. намек, загатване (of, about, as to); to give s.o. an ~ of s.th. намеквам на някого за нещо, давам някому да разборе нещо; 2. слабо/неясно понятие; леко подозрение/съмнение; to have an ~ of the matter подочувам/подразбирам нещо; not to have an ~ of нямам хабер от, ни най-малко не подозирам.

inkstand

- ['i¤kstAEnd] n мастилница (за маса).

inkwell

- ['i¤kwel] n 1. чашка на мастилница; 2. мастилница (поставена в чин).

inky

- ['i¤ki] а 1. изцапан с мастило; 2. много черен, тьмен; ~ black наситено черен.

inlaid

- ['inleid] а инкрустиран (in, with); ~ work инкрустация; апликация; инкрустиран предмет; ~ floor паркет с фигури от разноцветно дърво.

inland

- ['inlъnd] n вътрешност (на страна). ['inlъnd] а вътрешен (и за търговия); отдалечен от брега/границата; ~ journey пътуване във вътрешността на страната; ~ sea вътрешно/затворено море. [in'laend] adv към/във вътрешността (на страната); to go ~ пътувам навътре в страна, отивам към вътрешността на страната.

inlander

- ['inlъndъ] n жител от вътрешността на страната.

inlay

- [,in'lei] v (inlaid) 1. инкрустирам, украсявам с инкрустация (with); 2. инкрустирам, врязвам, апликирам (украшение, мотив) (in в); 3. поставям/слагам (гравюра и пр.) в паспарту. [,in'lei] n 1. инкрустация; инкрустиран предмет; 2. шег. апликация; 3. мед. вставка, излята пломба, инлей.

inlet

- ['inlet] n 1. тех. входов/впускателен отвор: 2. тесен морски залив; тесен проток между два острова; 3. шег. клин, клиновидна платка, вшита в дреха.

inlier

- ['inlaiъ] n геол. формация, изцяло покрита от по-горен пласт.

inly

- ['inli] adv поет. 1. въгрешно, дълбоко, задушевно, в сърцето; 2. близко, интимно, сърдечно.

inlying

- ['in,laii¤] а разположен във вътрешността (на страната).

inmate

- ['inmeit] n 1. обитател (на къща); 2. обитател на общежитие/приют; питомец (на сиропиталище, затвор за малолетни); пациент (на психиатрия); затворник.

inmost

- ['inmoust] a 1. най-вътрешен; най-отдалечен; най-далечен; загьнтен; 2. прен. най-дълбок, най-интимен, съкровен.

inn

- [in] n 1. хан.странноприемница;кръчма; 2. ост. дом; подслон; the I.s of Court (сградите на) четирите адвокатски сдружения, които издават разрешение за адвокатска практика; I.s of Chancery 1) адвокатските кантори в Лондон; 2) ист. юридическите училища.

innards

- ['inъdz] n pl разг. 1. карантии; 2. части на механизъм, чаркове.

innate

- [,in'neit] а вроден, естествен, присъщ; инстинктивен.

innavigable

- [i'nAEvigъbl] а неплавателен.

inner

- ['inъ] I. a 1. вътрешен; ~ court вътрешен/заден двор; 2. прен. вътрешен, духовен; our ~ life духовният ни живот; the ~ man 1) душата, духът; 2) шег. стомах; апетит; 3. вътрешен, приближен, посветен; ~ circle 1) приближени хора; 2) управляваща клика; 4. интимен, скрит, потаен, съкровен (за чувства и пр.); ~ meaning 1) скрит/дълбок/истински смисъл; 2) същност; II. п 1. първият кръг около центъра на мишена; 2. попадение в този кръг.

inner space

- ['inъspeis] n морски дълбочини (като околна среда).

innermost

- ['inъmoust] inmost.

innervate

- ['inъ:veit] v физиол. инервирам; стимулирам.

innings

- ['ini¤z] n (pl без изменение, разг. inningses ['iniqziz]) 1. суша, образувана от оттегляне на морето; 2. крикет ред (на отбор) да удря топката; 3. ред; my ~ now! сега е мой ред! 4. прен. период на влияние/власт (на политцческа партия, движение, лице и пр.); he had a long ~ той има дълга кариера/живот.

innkeeper

- ['in,ki:pъ] n ханджия; съдържател (на кръчма), кръчмар.

innocence

- ['inъsъns] n 1. невинност; 2. наивност, простота; to pretend ~ правя се на наивен/невинен; 3. innocuousness.

innocent

- ['inъsnt] I. a 1. невинен, невиновен (of); 2. прен. разг. шег. които е лишен от/без (of); 3. безгрешен, праведен; чист, невинен; 4. простодушен, наивен, безхитростен; незлоблив; to put on an ~ air правя се на наивен/на три и половина; преструвам се, че не знам нищо; 5. мед. доброкачествен, безвреден, безопасен; незлокачествен, невинен; 6. позволен, законен (за тьрговия); II. п 1. невинен младенец; the Slaughter of the I.s библ. избиването на 40 000 младенеца; 2. разг. малоумен; идиот.

innocuity

- [,ino'kju:iti] innocuousness.

innocuous

- [i'nokjuъs] а безвреден.

innocuousness

- [i'nokjuъsnis] n безвредност.

innominate

- [i'nominъt] а ненаименован, безименен.

innovate

- ['inouveit] v правя нововъведение; внасям изменения; въвеждам нови методи/изменения.

innovation

- [,inou'vei¦n] n нововъведение; изменение, промяна; новост; въвеждане на нови методи/изменения (in).

innovative

- ['inъ,veitiv] а новаторски, оригинален; few writers are ~ малцина писатели ca новатори.

innovator

- ['inouveitъ] n новатор; рационализатор.

innovatory

- ['inou,veitъri] а новаторски.

innoxious

- [i'nok¦ъs] а безвреден.

innuendo

- [,inju:'endou] n (pl -does [-douz]) инсинуация (злонамерен) намек (at); прикрита нападка. [,inju:'endou] v правя намек, инсинуирам.

innumerable

- [i'nju:mъrъbl] а безброен, безчислен, безчетен, неизброим.

innutrition

- [,inju:'tri¦n] n недохранване, недояждане, недостатъчно хранене.

inobservance

- [,inъb'zъ:vъns] n 1. невнимание, невнимателност; 2. неспазване, несъблюдаване (на празник, правила и пр.).

inoculate

- [i'nokjuleit] v 1. мед. ваксинирам (against); to get ~d ваксинирам се; 2. биол. заразявам, инокулирам (хранителна среда, животно и пр.) (with); 3. прен. вдъхвам; вселявам; надъхвам (with с); 4. агр. ост. присаждам (калем) (into, on, upon).

inoculation

- [i,nokju'lei¦n] n 1. мед. ваксинация; 2. биол. заразяване, инокулация; 3. прен. вдъхване, вселяване, надъхване; 4. агр. ост. присаждане.

inoculum

- [i'nokjulъm] n 1. агр. калем (за присаждане); 2. мед. ваксина.

inodorous

- [in'oudъrъs] а без мирис.

inoffensive

- [,inъ'fensiv] а 1. безобиден, безвреден, безопасен (за човек, лекарство и пр.); 2. мирен; не участвуващ във военни действия.

inofficious

- [,inъ'fi¦ъs] а 1.недействуващ, недействителен; 2. юр. несъответствуващ на моралното задължение на очаквания; ~ testament несправедливо завещание.

inoperable

- [in'opъrъbl] а мед. невъзможен за опериране (за тумор и пр.).

inoperative

- [in'opъrъtiv] а 1. бездеен, недействуващ; 2. юр. недействителен, без (законна) сила; 3. неефикасен.

inopportune

- [in'opъtju:n] а ненавременен, несвоевременен; неуместен; неподходящ.

inordinate

- [i'no:dinъt] а 1. прекомерен, чрезмерен, прекален; 2. нередовен; безреден, разхвърлян; to keep ~ hours връщам се/лягам си нередовно/по най-различно време.

inorganic

- [,ino:'gAEnik] а 1. хим. неорганичен; 2. външен, чужд, несвързан органически с цялото; които не е резултат на естествено развитие.

inosculate

- [i'noskjuleit] v биол. 1. съединявам (се), сраствам (се); 2. преплитам (се), съединявам (се).

inpouring

- ['in,po:ri¤] n нахлуване, нахълтване (и прен.); an unceasing ~ of riches непрекъснат поток от богатства. ['in,po:ri¤] а нахълтващ, нахлуващ; ~ passengers пътници, пристигащи на тълпи, наплив от пътници.

input

- ['input] n 1. тех. въвеждане, влагане (на енергия и пр.); ел. вход; 2. ел. номинална инсталационна мощност; количество вложена/погълната енергия; 3. рад. входна верига; 4. електр. входяща информация; 5. шотл. принос; сътрудничество; 6. attr входен (за устройство).

inquest

- ['inkwest] n юр. 1. дознание, следствие, дирене; coroner's ~ разследване на/следствие за причините на смъртта; 2. съд; the Last/Great I. рел. Страшният съд.

inquietude

- [in'kwaiъtju:d] n 1. безпокойство, тревога; 2. възбуждение, възбуда.

inquire

- [in'kwaiъ] v 1. запитвам, разпитвам, интересувам се (about); to ~ the way of s.o. запитвам някого да ми покаже пътя; ~ within справки (надпис над врата, гише и пр.); 2. събирам сведения; изследвам; разузнавам; to ~ into a crime разследвам престъпление; 3. осведомявам се, искам да yзнaя (about/after s.th.); to ~ after s.o. осведомявам се/питам как е някой; to ~ for s.th. поисквам нещо, питам дали имат някаква стока; to ~ for s.o. искам да видя някого.

inquiring

- [in'kwaiъri¤] а 1. изпитателен, въпросителен; 2. любознателен (за ум).

inquiry

- [iri'kwaiъri] n 1. разпитване, събиране на сведения; (искане на) справка; 2. юр. разследване, следствие; to make inquiries разследвам; to set up/institute an ~ започвам/назначавам следствие; 3. изследване, проучване.

inquisition

- [,inkwi'zi¦n] n 1. разпит(ване), разследване; юр. следствие; анкета; 2. the I. ист. инквизицията; 3. прен. инквизиция, мъчение.

inquisitional

- [,inkwi'zi¦ъnl] а 1. юр. следствен; 2. ист. инквизиционен; 3. прен. инквизиторски; 4. изследователски.

inquisitive

- [in'kwizъtiv] а 1. любознателен; 2. (нахално/досадно) любопитен.

inquisitor

- [in'kwizitъ] n 1. ист. инквизитор; прен. мъчител; 2. следовател; 3. изследовател.

inquisitorial

- [in,kwizi'to:riъl] а 1. ист. инквизиторски, инквизиционен; 2. нахално/досадно любопитен.

inroad

- ['inroud] n 1. набег, нашествие, нападение, нахлуване; 2. прен. посегателство; to make ~s upon s.o.'s time заемам/отнемам времето на някого; to make ~s upon o.'s capital начевам капитала си.

inrush

- ['inr§¦] n 1. напор (на нахлуваща вода); 2. нашествие, нападение, нахлуване (на войски и пр.); наплив (на купувачи, посетители и пр.).

insalubrious

- [,insъ'lu:briъs] а нездрав, нездравословен, нехигиеничен; вреден за здравето.

insalubrity

- [,insъ'lu:briti] n нездравословност, нехигиеничност; вредност.

insalutary

- [in'sAEljutъri] а вреден.

insane

- [in'sein] I. a 1. душевноболен, ненормален, умопобъркан, луд; 2. прен. безумен, луд; II. п сьбир. the ~ лудите, душевноболните.

insanitary

- [in'sAEnitъri] а нехигиеничен, нездравословен.

insanitation

- [in,sAEni'tei¦n] n липса на хигиена, нездравословни/нехигиенични условия.

insanity

- [in'sAEniti] n 1. душевна болеет, лудост, умопомрачение; ненормалност; 2. юр. невменяемост; 3.прен. глупост, безумие.

insatiability

- [in,sei¦jъ'biliti] n ненаситност, неутолимост.

insatiable

- [in'sei¦jъbl] а ненаситен, неутолим (of).

insatiate

- [im'sei¦iъt] а ненаситен, неутолим.

inscribe

- [in'skraib] v 1. надписвам; вписвам (в списък и пр.); пиша (in, on); 2. врязвам, изрязвам (надпис); to ~ a tomb with a name изрязвам име върху надгробна плоча; 3. посвещавам (книга и пр.); 4. геом. вписвам (фигура); 5. вписвам, регистрирам; 6. фин. регистрирам имената на купувачите (на акции и пр.).

inscription

- [in'skrip¦n] n 1. надпис; 2. кратко посвещение; 3. вписване, регистриране (на ценни книжа).

inscriptional

- [in'skrip¦ъnl] а направен във вид на надпис.

inscriptive

- [in'skriptiv] а направен във вид на надпис.

inscrutability

- [in,skru:tъ'biliti] n неразгадаемост, неразбираемост, загадъчност.

inscrutable

- [in'skru:tъbl] а неразгадаем, загадъчен, неразбираем; ~ face непроницаемо лице; ~ smile загадъчна усмивка.

insect

- ['insekt] n 1. зоол. насекомо, инсект; 2. прен., разг. нищожество.

insecticide

- [in'sektisaid] n средство за унищожаване на вредни насекоми, инсектицид.

insectivore

- [in'sektivo:] n зоол., бот. насекомоядно животно/растение.

insectivorous

- [,insek'tivъrъs] а зоол., бот. насекомояден.

insectology

- [,insek'tolъdji] n ентомология.

insecure

- [,insi'kjuъ] a 1. несигурен; опасен, рискован; 2. нестабилен (и прен.), нездраво прикрепен (за панта); неиздръжлив, нездрав (за лед, почва и пр.); 3. неуверен, неустойчив.

insecurely

- [,insi'kjuъli] adv нездраво.

insecurity

- [,insi'kjuъriti] n 1. несигурност; 2. рисковано/опасно положение.

inseminate

- [in'semineit] v 1. сея; садя; всаждам (with); 2. оплождам, осеменявагм.

insemination

- [in,semi'nei¦n] n 1. сеене, садене; 2. оплождане, осеменяване (на добитък).

insensate

- [in'senseit] а 1. безчувствен; неодушевен, безжизнен; 2. неразумен; безсмислен, безразсъден; 3. безчувствен, неотзивчив; 4. ряд. в безсъзнание, загубил съзнание.

insensibility

- [in,sensъ'biliti] n 1. безчувственост, нечувствителност; 2. безсъзнание, припадък; 3. безчувственост; неотзивчивост; безразличие; апатия; 4. невъзприемчивост.

insensible

- [in'sensibl] а 1. нечувствителен; безчувствен; неодушевен; 2. загубил съзнание, в несвяст; 3. неотзивчив; безразличен, равнодушен; несъзнаващ (опасност и пр.); ~ to pity безжалостен; 4. незабележим (за движение, промяна и пр.); постепенен; незначителен; 5. невъзприемчив.

insensibly

- [in'sensъbli] adv незабележимо; постепенно; малко по малко.

insensitive

- [in'sensъtiv] а нечувствителен; безчувствен.

insentient

- [in'sen¦jъnt] а безчувствен; неодушевен.

inseparability

- [in,sepъrъ'biliti] n неразделимост.

inseparable

- [in'sepъrъbl] I. a 1. неразделен, неразделим; 2. грам. не съществуващ катоотделна дума (за ня- кои представки); II. п рl неразделни другари.

insert

- [in'sъ:t] v 1. вмъквам, втиквам, пъхвам, мушвам, вставям (in, into); 2. помествам (вьв вестник); 3. ел. включвам; въвеждам; 4. поставям (космически кораб) в орбита. ['insъ:t] n тех. втулка; подложка.

insertion

- [in'sъ:¦n] n 1. вмъкване, втикване; включване; 2. тех. втулка; подложка; вътрешна поставка; 3. прибавка, притурка (кьм ръкопис и пр.); 4. обявление, обява (вьв вестник); 5. анат., бот. място/начин на съединение (на мускул с кост, на лист сьс стъбло).

inset

- ['inset] n 1. прилив; 2. вмъкване; прибавка; вмъкнато парче (в рокля и пр.); печ. малка фигура/диаграма, поместена в друга по-голяма; 3. Притурка (на книга); анекс. [in'set] v (inset) вмъквам; допълвам, прибавям.

inseverable

- [in'sevъrъbl] а неразделим, неразединим; неразривен.

inshore

- ['in¦o:] adv близо до брега; (по направление) към брега. ['in¦o:] а крайбрежен (за риболов и пр.); каботажен; ~ wind вятър, духащ от морето към сушата.

inshrine

- [in'¦rain] v пазя свято; поставям в олтар.

inside

- [,in' said] n 1. вътрешна част, вътрешност; опако (на дреха и пр.); to turn ~ out обръщам наопаки; 2. вътрешна страна (на завой на път, река и пр.); 3. средна част (на игрище, седмица и пр.); 4. ам. изгодно/благоприятно положение; 5. разг., често р1 вътрешности (стомах, черва), 6. прен. душа; същина; 7. пътник в автобус и пр. (който не е на горния етаж); 8. сп. страничен нападател; полузащитник; 9. поверителни сведения; to know s.th. ~ out разг. знам нещо по вода; to get on the ~ ам. влизам в течение/хода на работата, научавам/проучвам всички подробности; ставам вътрешен човек. [,in'said] а 1. вътрешен (и прен.); ~ track 1) сп. вътрешната страна на пистата; 2) прен. преимущество, облага; on the ~ track прен. в изгодно положение; ~ job разг. вътрешна работа (за кражба, злоупотреба и пр.); 2. таен, секретен; посветен в тайна и пр.; доверен; the ~ ring посветените/вътрешните хора; ~ joke in-joke; to speak with ~ knowledge казвам нещо, което знам от сигурен източник. [,in'said] adv 1. вътре; отвътре; 2. разг. в затвора; 3. по характер/природа; to be ~ on a matter ам. разг. посветен съм в (същността на) някоя работа; облагодетелствуван съм. [,in'said] prep 1. (вътре) в; 2. вътре в; за по-малко от (за време); ~ an hour за по-малко от час; ~ of a week разг. за по-малко от една седмица.

insider

- [,in'saidъ] n 1. член на общество/организация, вътрешен човек; 2. посветен/вътрешен човек (в работа, тайна и пр.); добре осведомен човек; 3. разг. облагодетелствуван човек.

insidious

- [in'sidiъs] а 1. хитър, коварен, лукав; 2. ам. вреден и примамлив (за наркотик); 3. скрит; дебнещ; the ~ approach of age неусетното приближаване на старостта; ~ disease скрита/коварна болест.

insight

- ['insait] n 1. проницателност, проникновение, прозрение, вникване (into); to gain an ~ into прониквам в сыцината на; to gain an ~ into s.o.'s character вниквам в душата на някого; 2. интуиция, шесто чувство; 3. псих. самопознание.

insignia

- [in'signiъ] n pl лат. 1. отличителни знаци/белези; 2. емблема; символ; значка.

insignificance

- [,insig'nifikъns] n 1. незначителност, маловажност; нищожност; 2. безсъдържателност.

insignificancy

- [,insig'nifikъnsi] insignificance.

insignificant

- [,insig'nifikъnt] а 1. незначителен, маловажен, дребен; нищожен; 2: безсъдържателен.

insincere

- [,insin'siъ] а неискрен, неоткровен, лицемерен, фалшив.

insincerity

- [,insin'serъti] n 1. неискреност, неоткровеност, лицемерие, фалш; 2. неискрени дела/думи.

insinuate

- [in'sinjueit] v 1. намеквам, правя алюзия/намек, инсинуирам; 2. промъквам, вмъквам тайно/незабелязано; 3. прен. reft прокрадвам се, промъквам се; to ~ o.s. into s.o,'s favour постепенно спечелвам нечие благоволение.

insinuating

- [in'sinjueiti¤] а 1. който намеква/прави намек/алюзия; пораждащ съмнения/недоверие; 2. проникващ, вмъкващ се; 3. който се подмазва/докарва.

insinuation

- [in,sinju'ei¦n] n 1. инсинуация, намек, алюзия; 2. вмъкване, проникване; 3. подмазване.

insipid

- [in'sipid] а 1. безвкусен, блудкав; 2, прен. скучен, безинтересен, безцветен; вял; ~ beauty безизразна/кукленска хубост.

insipidity

- [,insi'piditi] n 1. безвкусие, блудкавост; 2. прен. вялост; безцветност; скука.

insist

- [in'sist] v 1. настоявам, наблягам, подчертавам (on, upon); твърдя настойчиво, заявявам/декларирам твърдо; 2. искам/изисквам настойчиво; to ~ on o.'s rights защищавам правата си, държа/настоявам на правата си; I ~ on his being present/that he should be present държа непременно той да присъствува.

insistence

- [in'sistъns] n 1. настойчивост; 2, изискване: his ~ on strict discipline is justified той с право държи толкова на строго подчинение.

insistency

- [in'sistъnsi] insistence.

insistent

- [in'sistъnt] а настоятелен, настойчив; упорит, твърд.

insnare

- [] ensnare.

insobriety

- [,insou'braiъti] n 1. нетрезвеност, пиянство; 2. неуравновесеност; неумереност.

insofar

- ['inso'fa:] adv: ~ as дотолкова доколкото, до такава стелен.

insolate

- [in'souleit] v мед. излагам на слънце, облъчвам (сьс сльнчеви льчи), лекувам чрез излагане на слънце.

insolation

- [insou'lei¦n] n мед. 1. излагане на слънчево облъчване; инсолация; 2. слънчасване, слънчев удар.

insole

- ['insoul] n 1. вътрешна подметка, табан хастар; 2. стелка, подложка в обуща.

insolence

- ['insъlъns] n нахалство, безочливост, наглост, дързост, арогантност.

insolent

- ['insъlъnt] а нахален, безочлив, нагъл, дързък, арогантен.

insolubility

- [in,sъlju'biliti] n 1. неразтворимост; 2. неразрешимост (на задача и пр.).

insoluble

- [in'soljubl] а 1. неразтворим; 2. неразрешим, нерешим (за задача и пр.).

insolvable

- [in'solvъbl] а неразрешим.

insolvency

- [in'solvъnsi] n юр. несъстоятелност, неплатежоспособност, банкрут, фалит.

insolvent

- [in'solvъnt] юр. I. а несъстоятелен, банкрутирал, фалирал; II. п несъстоятелен/фалирал/банкрутирал човек; неплатежоспособен длъжник.

insomnia

- [in'somniъ] n мед. безсъние.

insomniac

- [in'somniAEk] n мед, страдащ от безсъние.

insomuch

- [,insou'm§t¦] adv. ~ as толкова, дотолкова, до такава стелен.

insouciance

- [in'su:sjъns] n безгрижие, незаинтересованост; нехайство.

inspan

- [in'spAEn] v (-nn-) юж.-афр. впрягам, запрягам.

inspect

- [in'spekt] v 1. преглеждам, разглеждам внимателно, разследвам, проучвам, изследвам; 2. наблюдавам, надзиравам; 3. инспектирам, ревизирам, правя преглед; ~ing officer инспектор.

inspection

- [in'spek¦n] n 1. преглеждане; инспектиране; проучване; ревизиране; инспекция, преглед, контрол, проверка; ревизия; надзор; on close/closer ~ при по-внимателно/обстойно разглеждане; 2. преглед; контрола; ~ hole контролно отверстие, отвор за наблюдение; 3. приемане; ~ board приемателна комисия (за стоки, сьорьжения и пр.); ~ certificate удостоверение за техническо приемане; приемателен протокол.

inspector

- [in'spektъ] n 1. инспектор; ревизор, контрольор; ticket-~ контрольор по влакове, трамваи и пр.; 2. надзирател; заместник-началникв полицията; ам. надзирател при изборен пункт.

inspectorate

- [in'spektъrъt] n 1. инспекция (служба контрольори); 2. инспекционен район; 3. инспекторска длъжност (и inspectorship).

inspectorial

- [,inspek'to:riъl] а инспекторски, ревизионен, контролен.

inspectorship

- [in'spektъ¦ip] inspectorate 3.

inspectress

- [in'spektris] ж.р. от inspector.

inspiration

- [,inspi'rei¦n] n 1. вдишване, вдъхване; 2. вдъхновение; просветление; импулс; to draw o.'s ~ from вдъхновявам се от; 3. разг. блестяща идея/хрумване; to have a sudden ~ разг. хрумва ми; 4. подбуда; внушение; божествено вдъхновение (на авторите на Библията); 5. източник на вдъхновение.

inspirational

- [,inspi'rei¦ъnl] а вдъхновителен.

inspirationism

- [,inspi'rei¦ъnizm] n рел. вяра в божественото вдъхновение, ръководило съставителите на Библията.

inspirator

- ['inspireitъ] n 1. ост. вдъхновител; 2. тех. инжектор; 3. респиратор, дихател.

inspire

- [in'spaiъ] v 1. вдишвам, вдъхвам; 2. внушавам, вселявам (чувство и пр.); to ~ hope in s.o., to ~ s.o. with hope вдъхвам надежда на някого; to ~ s.o. to do s.th. внушавам някому да направи нещо; 3. въодушевявам. вдъхновявам; окуражавам, насърчавам; подтиквам; ~d by belief in окрилян от вяра в; 4. инспирирам, внушавам тайно.

inspired

- [in'spaiъd] а 1. вдъхновен; 2. подтикнат от божествено вдъхновение/внушение; 3. инспириран; ~ article статия, написана по внушение на друго лице, инспирирана статия.

inspirit

- [in'spirit] v 1. вдъхвам живот на, одушевявам; 2. прен. вдъхвам кураж; ободрявам, въодушевявам.

inspissate

- [in'spiseit] v книж. сгъстявам (се); ~d gloom поет. непрогледен/непроницаем мрак/тьмнина.

instability

- [,instъ'biliti] n 1. неустойчивост, нестабилност; 2. прен. непостоянство; несигурност.

install

- [in'sto:l] v 1. въвеждам официално (в дльжност и пр.) (in); 2. настанявам, нагласявам; разполагам (удобно, напр. в кресло); 3. тех. инсталирам, монтирам.

installation

- [,instъ'lei¦n] n 1. въвеждане (в дльжност); въдворяване; 2. настаняване, разполагане; 3. тех. инсталиране, монтаж, сглобяване; 4. тех. инсталация; съоръжение; уредба; монтажни уреди и принадлежности.

installment

- [in'sto:lmъnt] n 1. вноска, частично плащане, рата; to pay in ~s плащам на части; on the ~ plan на изплащане; 2. част от нещо (напр. подлистник); свезка (от книга); пратка (на поръчани стоки).

instance

- ['instъns] n 1. пример; отделен случай; илюстрация; for ~ например; in this ~ в този/такъв случай; 2. искане, настояване; внушение; at the ~ of по искане на; 3. юр. инстанция; in the first ~ найнапред, първо, на първо място; in the last ~ в края на краищата, накрая. ['instъns] v 1. привеждам за/като пример; давам за пример; 2. служа за/като пример.

instancy

- ['instъnsi] n 1. настоятелност; неотложност, спешност; належаща нужда, необходимост; 2. непосредственост (по време).

instant

- ['instъnt] I. а 1. незабавен, неотложен; моментален, непосредствен, мигновен; 2. спешен; ~ need of въпиюща нужда от; 3. който се приготвя лесно/бързо (за храна); разтворим (за кафе), 4. настоящ, за който става дума (за постьпка, престьпление и пр.); 5. търг. от текущия месец; on the 13th ~ (съкр. inst.) на 13 т.м.; II. п 1. миг, момент; in an ~ в миг; ей сега; on the ~ веднага, незабавно, моментално, на минутата, на часа; the ~ you call веднага щом ме повикате; 2. текущият месец.

instant replay

- [,instъnt'ri:plei] n телев. възпроизвеждане на видеозапис (на минал момент oт футболен мач и пр.).

instantaneous

- [,instъn'teinjъs] а мигновен, моментален; незабавен.

instanter

- [in'stAEntъ] adv разг. незабавно, моментално, веднага.

instantly

- ['instъntli] adv 1. мигновено, моментално, незабавно, веднага, в момента, на часа; 2. спешно.

instate

- [in'steit] v въвеждам официално (в длъжност и пр.).

instauration

- [,insto:'rei¦n] n възстановяване, реставриране, подновяване.

instead

- [in'sted] adv вместо (това), в замяна; if he can't come, take me ~ ако той не може да дойде, вземи мен вместо него/на негово място; the water's not good, so I'm drinking beer ~ водата е лоша/не струва, затова (вместо вода) пия бира; don't cry, laugh ~! не плачи, ами се смей!

instead of

- [in'stedъv] prep вместо; ~ this вместо това; ~ going вместо да отида.

instep

- ['instep] n 1. анат. (горна) извивка находилото; 2. предница на обувка/чорап.

instigate

- ['instigeit] v 1. подбуждам, подстрекавам (to); 2. предизвиквам, провокирам; раздухвам (недоволство).

instigation

- [,insti'gei¦n] n подстрекателство; at/by the ~ of подбуден/подучен от.

instigator

- ['instigeitъ] n подстрекател; подбудител.

instill

- [in'stil] v 1. вливам на капки (into); 2. мед. вкарвам капка по капка; 2. внедрявам, насаждам, внушавам, втълпявам (in).

instillation

- [,insti'lei¦n] n 1. вливане (капка по капка) (и мед.); 2. внушаване, втълпяване.

instinct

- ['insti¤kt] n 1. инстинкт; by/from ~ по инстинкт, инстинктивно; to act on ~ действувам по инстинкт; 2. интуиция; to have an ~ for/for doing имам вродено чувство за/да правя... ['insti¤kt] a predic пълен, изпълнен (с живот, красота и пр.); picture ~ with life картина, пълна с живот; face ~ with benevolence лице, излъчващо доброта.

instinctive

- [in'sti¤ktiv] а инстинктивен, спонтанен, несъзнателен.

institute

- ['institju:t] n 1. (сграда на) институт/учреждение; организация; 2. aм. кратък курс; серия/цикъл лекции; 3. юр. основи на правото; установени принципи/закони. ['institju:t] v 1. учредявам, основавам, устгбювявам; въвеждам; newly ~d office новосъздадена служба; 2. поставям в действие; започвам (и съдебно дело); 3. назначавам (на служба) (to, into).

institution

- [,insti'tju:¦n] n 1. учредяване, основаване, установяване; 2. започване; назначаване (на разследване и пр.); 3. институт; учреждение; заведение (и учебно); 4. институция;обичай; отдавна установен закон/система; 5. разг. нещо установено/общоизвестно; всеизвестна личност/фигура; 6. църк. ръкополагане (на свещеник).

institutional

- [,insti'tju:¦ъnl] а институтски, свързан с/зависим от институт/учреждение/организация (особ. благотворителна); old people in need of ~ care стари хора, който трябва да се настанят в старчески дом.

institutionalism

- [,insti'tju:¦nъlizm] n 1. система на учредяване на организации/институти; 2. строго придържане към установеното.

institutionalize

- [,insti'tju:¦nъlaiz] v 1. създавам/основавам институт; 2. разг. настанявам в лечебно и пр. заведение (за душевноболни); 3. шаблонизирам.

institutor

- ['institju:tъ] n 1. основател, основоположник, учредител; 2. цьрк. лице с власт да назначава духовиици.

instruct

- [in'str§kt] v 1. обучавам, уча; инструктирам (in); 2. информирам, уведомявам, съобщавам на; 3. давам указания, нареждам.заповядвам; to be ~ed by имам нареждане от; 4. юр. давам материали/инструкции на (адвокат).

instruction

- [in'str§k¦n] n 1. обучение; обучаване; 2. указание; поръчение; инструктаж; рl наставления, директиви, инструкции, предписания; book of standing ~s правилник, устав; 3. pl юр. обяснения; факти; инструкции; указания, давани от съдията на съдебните заседатели; 4. изч. тех. команда.

instructional

- [in'str§k¦ъnl] а с учебна цел; ~ film научен/документален филм.

instructive

- [in'str§ktiv] а 1. инструктивен; 2. поучителен, назидателен.

instructor

- [in'str§ktъ] n 1. инструктор; ръководител; учител; 2. ам. университетски преподавател/лектор.

instructress

- [in'str§ktris] ж.р. от instructor.

instrument

- ['instrumъnt] n 1. инструмент (и муз.), оръдие, сечиво; инструмент, уред, прибор, апарат; ~ board тех. разпределителна/приборна драка; ~ panel пулт за управление; ~ flying ав. сляпо летене; 2. прен. оръдие, средство; разг. маша; to be the ~ of s.o.'s death причина съм за смъртта ка някого; 3. юр. документ; акт; грамота; ratification ~s ратификационни документи. [,instru'mъnt] v 1. осъществявам (на практика), провеждам; 2. муз. оркестрирам, инструментирам.

instrumental

- [,instru'mentl] I. а 1. инструментален; ~ error грешка на уред; ~ landing ав. сляпо кацане; ~ performer муз. инструменталист; 2. служещ като средство/оръдие (за нещо); способствуващ (in); he was ~ in getting me appointed той ломогна за назначаването ми; 3. грам. творителен (за падеж); II. п грам. (дума/конструкция в) творителен падеж.

instrumentalist

- [.instru'rnentalist] n муз. инструменталист.

instrumentality

- [,instrumen'tAEliti] n средство, начин, способ; съдействие; сътрудничество; by the ~ of с помощта на, посредством.

instrumentally

- [,instru'mentъli] adv с/като инструмент; инструментално.

instrumentation

- [,instrumen'tei¦n] n 1. тех. контролноизмервателни уреди; 2. оборудване с/употреба на научни, хирургически и пр. прецизни инструменти; оборудване; 3. муз. инструментация, оркестровка; 4. instrumentality.

insubordinate

- [,insъ'bo:dinъt] I. а непокорен, недисциплиниран, непослушен; II. п непокорен човек.

insubordination

- ['insъ,bo:'nei¦n] n непокорство, неподчинение, непослушание.

insubstantial

- [,insъb'stAEn¦l] а 1. невеществен; поет. нереален, илюзорен, въображаем; 2. несъществен, маловажен; неоснователен.

insufferable

- [in's§fъrъbl] а непоносим, нетърпим.

insufficiency

- [,insъ'fi¦nsi] n 1. недостиг, недостатъчност; недоимък, оскъдица;2. ам. неадекватност; некомпетентност; слабост, слаби страни.

insufficient

- [,insъ'fi¦nt] а 1. недостатъчен, оскъден; 2. непълен; несъответствуващ, неадекватен; неудовлетворителен, незадоволителен.

insufflate

- ['ins§fleit] v 1. мед. вдухвам, инсуфлирам (въздух, газ, прах в телесни празнини); 2. духвам (прах на повьрхност); пръскам (помещение с инсектицид).

insufflation

- [,insъ'flei¦n] n 1. мед. инсуфлация; 2. вдухване, вкарване на въздух, пара и пр.

insufflator

- ['insъfleitъ] n 1. мед. инсуфлатор; 2. тех. инжектор за вкарване на въздух под налягане.

insular

- ['insjulъ] I. а 1. островен; 2. отделен, изолиран; 3. свойствен на островитянин; 4. прен. тесногръд, нетолерантен, назадничав, ограничен, консервативен; с предразсъдъци; II. п островитянин.

insularism

- ['insjulъrizm] n прен. тесногръдство, нетолерантност, назадничавост, ограниченост; предразсъдъци.

insularity

- [,insju'lAEriti] n 1. островно положение; 2. изолираност; 3. прен. тесногръдство, консерватизъм.

insulate

- ['insjuleit] v 1. отделям, изолирам (from); to ~ children from harmful influences предпазвам деца от вредни влияния; 2. тех. изолирам (топлина, звук) (against, with s.th.).

insulating

- ['insjuleiti¤] а тех. изолационеи, изолиращ; ~ tape изолирбанд, изолационна лента.

insulation

- [,insju'lei¦n] n тех. 1. изолация; 2. изолационен материал; 3. изолиране.

insulator

- ['insjuleitъ] n ел. 1. изолатор; 2. изолационен материал.

insulin

- ['insjulin] n фарм. инсулин.

insult

- ['ins§lt] n обида, оскърбление, афронт; to add ~ to injury не само че напакостявам, но и обиждам на всичко отгоре. [in's§lt] v 1. оскърбявам, обиждам; 2. ост. нападам, атакувам.

insuperability

- [in,sju:pъrъ'biliti] n непреодолимост.

insuperable

- [in'sju:pъrъbl] а непреодолим.

insupportable

- [,insъ'po:tъbl] а непоносим, нетърпим.

insurable

- [in'¦uъrъbl] а който може да се застрахова; подлежащ на осигуряване.

insurance

- [in'¦uъrъns] n 1. застраховка, осигуровка; to take out/effect an ~ застраховам се; all-risk ~ policy обща застрахователна полица; 2. застрахователна премия, застраховка; 3. застрахователна полица (и ~ policy).

insurant

- [in'¦uъrъnt] n юр. осигурен/застрахован човек.

insure

- [in'¦uъ] v 1. застраховам (се); правя застраховка; 2. осигурявам, обезпечавам, гарантирам.

insurer

- [in'¦uъrъ] n 1. застраховател; застрахователен агент; осигурител; 2. застрахователно дружество.

insurgence

- [in'sъ:djъns] n въстание; бунт, метеж.

insurgency

- [in'sъ:djъnsi] n въставане; бунтарство.

insurgent

- [in'sъ:djъnt] I. a 1. който въстава; 2. въстанически, бунтовнически, метежен; II. п 1. бунтовник, въстаник, метежник; 2. ам. пол. член на отцепническо крило.

insurmountable

- [,insъ:'mauntъbl] а непреодолим.

insurrection

- [,insъ'rek¦n] n 1. въстание; to rise in ~ въставам, вдигам въстание; 2. бунт, метеж.

insurrectional

- [,insъ'rek¦ъnl] а 1. въстанически; бунтовнически; 2. бунтовен, метежен.

insurrectionist

- [,insъ'rek¦ъnist] n въстаник; бунтовник, метежник.

insusceptibility

- ['insъ,septъ'biliti] n 1. нечувствителност, безчувственост; равнодушие; 2. неподатливост; невъзприемчивост.

insusceptible

- [,insъ'septibl] а 1. нечувствителен, безчувствен (of, to); 2. неподатлив, невъзприемчив; ~ of medical treatment който не се поддава на лечение.

intact

- [in'tAEkt] а непокътнат, цялостен, незасегнат; цял, пълен.

intaglio

- [in'ta:liou] n ит. 1. инталия, гравировка (резба вьрху метал, скъпоценен камьк); 2. печ. дълбок лечат (и ~ printing); 3. гема, скъпоценен камък с резба. [in'ta:liou] v ит. врязвам, гравирам.

intake

- ['inteik] n 1. вземане, поемане. поглъщане; caloric~ консумирани калории; 2. тех. (в)смукване; приемно устройство; входен канал; течност/газ, всмукан с помпа; 3. мин. вентилационна изработка; 4. метал. леяк; 5. разработен участък, пресушено блатов 6. свивка (при плетене); 7. воен. набор; 8. група нови членове (в организация); група нови ученици (в училище); 9. шотл. измамник.

intangibility

- [in,tAEndjъ'biliti] n неосезаемост; недосегаемост, недостижимост.

intangible

- [in'tAEndjъbl] а 1. неосезаем; недосегаем, недостижим; 2. прен. неуловим, непостижим; неясен, неопределен; ~ arguments мъгляви/неясни доводи; ~ assets търг. нематериални ценности; ~ property юр. невеществена собственост.

intarsio

- [in'ta:siou] n (pl -sia [-siъ] ) um. интарзия, инкрустация върху дърво.

integer

- ['intidjъ] n 1. (нещо) цяло; 2. мат. цяло число.

integral

- ['intigrъl, in'tegrъl] I. а 1. съществен; неразделен, неделим (за част); 2. пълен, цялостен, цял; 3. мат. интегрален; 4. изготвен/изработен от едно цяло, монолитен; II. ['intigrъl] n мат. интеграл.

integrality

- [,inti'grAEliti] n 1. същественост; 2. цялост, цялостност; пълнота.

integrand

- ['intigrAEnd] n мат. подинтегрален израз, израз за интегриране.

integrate

- ['intigreit] а 1. сложен, съставен; 2. цял, цялостен, пълен. ['intigreit] v 1. обединявам в/съставям цяло; 2. пол. осъществявам расова интеграция; премахвам расова сегрегация; 3. изграждам (цялостна, хармонична личност); придавам окончателен/завършен вид на (план); 4. определям средната стойност/общата сума; 5. мат. интегрирам.

integrated

- ['intigreitid] а 1. на равни начала, без дискриминация; ~ school училище за деца от различии раси/религии и пр.; 2. добре построен (за фабула на книга и пр.); хармоничен (за личност); 3. цялостен, интегриран (за стопанство и пр.).

integration

- [,inti'grei¦n] n 1. обединяване (в едно цяло), съчетаване, съединяване, сглобяване; икон. интеграция; 2. расова интеграция; 3. мат. интегриране.

integrity

- [in'tegriti] n 1. интегритет, цялостност, целокупност, непокътнатост; in its ~ изцяло, в неговата цялост, нацяло; 2. честност, почтеност; man of ~ честен/почтен човек.

integument

- [in'tegjumъnt] n биол. външна обвивка; покривка; кожа; кора; ципа; черупка и пр.

integumentary

- [in,tAEgju'mentъri] а покривен, обвивен.

intellect

- ['intъlekt] n 1. интелект, ум, разсъдък; умствени способности; man of ~ умен/интелигентен човек; 2. сьбир. интелигенцията; the ~(s) of the age големите умове на епохата.

intellection

- [intъ'lek¦n] n псих. умствена дейност/работа; мисъл.

intellective

- [,intъ'lektiv] а псих. умствен, мисловен.

intellectual

- [,intъ'lektjuъl] I. а 1. интелектуален, умствен, мисловен; 2. мислещ; II. п 1. интелектуалец, интелигент; 2. pl. интелигенция.

intellectualism

- [,intъ'lektjuъlizm] n фил. интелектуализъм.

intellectuality

- ['intъ,lektju'AEliti] n интелектуалност.

intellectualize

- [,intъ'lektjuъlaiz] v 1. придавам интелектуален характер на; 2. разсъждавам, умувам; пиша/говоря разсъдъчно.

intelligence

- [in'telidjъns] n 1. ум, разум, разсъдък, интелект; ~ teat тест за интелигентност; 2. интелигентност. схватливост, бързо разбирапе; to exchange a look of ~ разбирам се с някого с поглед; 3. сведения, информация; новина; to give/receive ~ давам/получавам сведения; latest ~ последни новини; ~ office информационно бюро; 4. разузнаване; ~ department/bureau разузнавателен отдел; I. Service Интелиджънс Сървис, английската разузнавателна служба; ~ officer началник на разузнавателен отдел; 5. разумно същество.

intelligence quotient

- [in'telidjъns,kwou¦ъnt] n псих. ськр. I.Q. коефициент на интелигентност.

intelligencer

- [in'telidjъnsъ] n 1. информатор, осведомител; 2. разузнавач; таен агент; шпионин.

intelligent

- [in'telidjъnt] а 1. умен, разумен; 2. интелигентен, схватлив; 3. понятен, смислен, разбираем; 4. осведомен, сведующ.

intelligentsia

- [in,teli'djentsia] n рус. интелигенция.

intelligibility

- [in,telidjъ'biliti] n понятност, разбираемост.

intelligible

- [in'telidjibl] а понятен, разбираем, смислен.

intemperance

- [in'tempъrъns] n 1. неумереност; несдържаност, невъздържаност; ексцес; 2. невъздържане (към алкохол), пиянство.

intemperate

- [in'tempъrit] а 1. неумерен; несдържан, невъздържан; to be ~ in o.'s speech не си меря приказки; ~ zeal прекалено усърдие; 2. склонен към пиянство.

intend

- [in'tend] v 1. възнамерявам, имам намерение, планирам; предвиждам, имам предвид; what do you ~ doing/to do? какво смятате да правите? we ~ed no harm не сме го направили с лоши намерения; was that ~ed? нарочно ли го направихте? 2. в сьчет. с perf inf означава неосьществено намерение: I ~ed to have gone готвех се/мислех да ида; 3. предназначавам, определям; this remark is ~ed for you тази забележка се отнася за тебе; 4. знача, означавам; подразбирам; what exactly do you ~ by this word? какво точно искаш да кажеш с тази дума? I ~ to be obeyed държа да ми се подчинявате, няма да допусна неподчинение; this portrait is ~ed for me ирон. този портрет уж изобразява мен, този портрет претендира да изобразява мен.

intendant

- [in'tendъnt] n 1. ост. управител, началник; 2. фр. ист. губернатор (на провинция).

intended

- [in'tendid] I. а 1. желан, очакван (за резултат); 2. проектиран, замислен, планиран; II. п разг. избраник, избраница, годеник, годеница.

intense

- [in'tens] а 1. силен; ослепителен; прекомерен, краен; ~ blue наситено синьо; 2. интензивен; напрегнат; 3. ревностен, горещ; емоционален, прочувствен; дълбок (за омраза); разг. екзалтиран.

intensely

- [in'tensli] adv силно; крайно; дълбоко.

intensification

- [in,tensifi'kei¦n] n усилване, засилване, интензификация.

intensifier

- [in'tensifaiъ] n 1. усилвател (и фот.); 2. тех. мултипликатор.

intensify

- [in'tensifai] v 1. усилвам (се), засилвам (се); правя интензивен; 2. напрягам.

intension

- [in'ten¦n] n напрежение; усилие; интензивност; напрегнатост; сила.

intensity

- [in'tensiti] n 1. интензивност, напрегнатост; сила, енергия; напън; 2. яркост, наситеност; гъстота; дълбочина; 3. ел. напрежение.

intensive

- [in'tensiv] а 1. интензивен, напрегнат; усилен (за пропаганда и пр.); ~ care мед. реанимация; 2. грам. емфатичен.

intent

- [in'tent] n 1. намерение, цел; стремеж; with malicious/felonious ~ юр. злонамерено, умишлено; 2. ост. смисъл, значение; to all ~s and purposes едва ли не; всыцност; в общи линии, почти изцяло/във всяко отношение; кажи-речи. [in'tent] a 1. стремящ се; склонен, наклонен (on); решен; to be ~ on doing s.th. решил съм да направя нещо; 2. изцяло отдален; предан; погълнат (on); to be ~ on pleasure отдал съм се на удоволствия; 3. внимателен; сериозен; напрегнат; съсредоточен; ~ gaze вторачен/втренчен поглед.

intention

- [in'ten¦n] n 1. намерение; стремеж; цел; умисъл; done without ~ сторено неумишлено; honourable ~s разг. сериозни намерения (за женитба); 2. смисъл; значение; to grasp s.o.'s ~ схващам мисълта на някого; 3. лог. понятие, идея; 4. мед.: (healing by) first ~ първично заздравяване; (healing by) second ~ вторично заздравяване (на рана, гноясала преди това).

intentional

- [in'ten¦ъnl] а умишлен, преднамерен; съзнателен; извършен с някакво намерение/цел.

inter

- [in'tъ:] v (-rr-) погребвам, заравям, закопавам.

inter-city

- [,intъ'siti] а междуградски (за превозно средство и пр.).

interact

- [,intъr'AEkt] v взаимодействуваме си, влияем се взаимно. ['intъrAEkt] n театр. 1. антракт, почивка, пауза; 2. интермедия, интерлюдия.

interaction

- [,intъr'AEk¦n] n взаимодействие.

interbreed

- [,intъ'bri:d] v кръстосвам (се) (за растения, животни, хора).

intercalary

- [,intъ'kAElъri] а 1. вмъкнат в календара (за 29 февруари); 2. вмъкнат, прибавен, интерполиран; 3. високосна (за година).

intercalate

- [in'tъ:kъleit] v вмъквам, вмествам (ден в календари, дума в изречение).

intercalation

- [in,tъ:kъ'lei¦n] n 1. вмъкване, вместване; прибавка; 2. геол. прослойка; вмъкване на чужд пласт.

intercede

- [,intъ'si:d] v застьпвам се, ходатайствувам (with s.o. for s.o. за/в полза на някого).

intercellular

- [,intъ'seljulъ] а биол. междуклетьчен.

intercept

- [,intъ'sept] v 1. преграждам; пресрещам; запречвам, закривам (гледка и пр.); преча на; 2. залавям (писмо и пр.); подслушвам (телефонен разговор); 3. отсичам, отрязвам; прекъсвам (улично движение); 4. рад. заглушавам; 5. отрязвам (пьтя за отстьпление на някого); 6. изключвам (светлина, газ. вода); 7. мат. отсичам (отрязьк); 8. воен. ав. пресрещам. ['intъsept] n 1. воен. откъсване; 2. воен. ав. пресрещане; 3. мат. отсечка, отрязък.

interception

- [,intъ'sep¦n] n 1. пресичане, откъсване, отрязване; 2. преграда; 3. подслушване (на телефонни разговори); рад. заглушаване; 4. залавяне, улавяне (на писмо, пратеник и пр.).

interceptor

- [,intъ'septъ] n воен. ав. бърз изтребител.

intercession

- [,intъ'se¦n] n 1. застъпничество, ходатайство; 2. посредничество; 3. рел. молитва.

intercessor

- [,intъ'sesъ] n застъпник, ходатай; посредник.

interchange

- [,intъ't¦eindj, 'intъt¦eindj] n 1. размяна, смяна, обмен; ~ station жп. гара, където става прехвърляне от един влак на друг; 2. редуване; сменяне. [,intъ't¦eindj] v 1. разменям, сменям; обменям; 2. сменявам (се), правя размяна, размествам; 3. редувам (се), сменявам (се).

interchangeable

- [.intъ't¦eindjъbl] а 1. заменим, сменяем, разменяем; 2. равностоен, равнозначен.

intercollegiate

- [,intъkъ'li:djiъt] а който става/се извършва между колежи/университети.

intercom

- [,intъ'kom] разг. interphone.

intercommunicate

- [,intъkъ'mju:nikeit] v 1. сношавам се, поддържам връзка; общувам; 2. свързан съм с, сношавам се (за стая, помещение).

intercommunication

- ['intъkъ,mju:ni'kei¦n] n 1. сношение, общение; 2. общуване, беседване; 3. връзка, свръзка; ~ service воен. свързочна служба.

intercommunion

- [,intъkъ'mju:njъn] n 1. (интимно) общуване/сношение; взаимни връзки (особ. между църкви); 2. взаимодействие.

intercommunity

- [,intъkъ'mju:nъti] n общност; общо владение/употреба и пр.

interconnect

- [,intъkъ'nekt] v свързвам (се), свързваме се помежду си.

interconnection

- [,intъkъ'nek¦n] n 1. взаимна връзка; съединение; 2. взаимно свързване (на енергийни системи).

interconnexion

- [,intъkъ'nek¦n] interconnection.

intercostal

- [,intъ'kostl] I. а 1. анат. междуребрен; 2. бот. между жилките (на листа); II. п анат. междуребрен мускул/част/пространство.

intercourse

- ['intъko:s] n 1. общение, общуване; 2. връзки, отношения; 3. полови сношения (и sexual ~).

intercrop

- [,intъ'krop] v зем. засаждам между редовете.

intercross

- [,intъ'kros] v 1. пресичам (се), кръстосвам (се); 2. кръстосвам се (за различии породи).

intercurrent

- [,intъ'k§rъnt] а междинен, промеждутьчен (за сьбития и пр.); 2. мед. развиващ се успоредно; повтарящ се, интеркурентен, интеркуриращ.

interdenominational

- ['intъdi,nomi'nei¦ъnl] а общ за/засягащ различии вероизповедания.

interdepartmental

- ['intъdi,pa:t'mentl] а междуведомствен.

interdepend

- [,intъdi'pend] v взаимнозависими сме.

interdependence

- [,intъdi'pendъns] n взаимна зависимост.

interdependent

- [,intъdi'pendъnt] а взаимнозависими; зависещи един от друг.

interdict

- [,intъ'dikt] v 1. книж. забранявам, запрещавам; възпирам; to ~ s.o. from doing s.th. забранявам някому да прави нещо; 2. юр. лишавам от право на ползуване; налагам възбрана на; 3. воен. преграждам, пресичам; 4. църк. отлъчвам. [,intъdikt] n 1. юр. запрещение, забрана; възбрана; 2. цьрк. отлъчване.

interdiction

- [,intъ'dik¦n] n 1. юр. запрещение, забрана; възбрана; 2. цьрк. отлъчване.

interdictory

- [,intъ'diktъri] а запретителен и пр. (вж. interdictЄ).

interdigital

- [,intъ'didjitl] а анат. намиращ се между пръстите.

interest

- ['intrist] n 1. интерес; заинтересованост, любопитство; to take/feel an ~ in интересувам се от; to take a fresh ~ in life възвръщам си интереса към живота; the ~ turns upon в центъра на вниманието е; s.th. has no ~ for me/is of no ~ to me нещо не ме интересува/не представлява интерес за мен; 2. изгода, (личен) интерес; преимущество, ползав 3. участие (в нещо); дял (в печалба); част; to have no money ~ in that concern нямам вложен капитал в това предприятие; to give s.o. a joint ~ in взимам някого за съдружник в; 4. важност, значение; matter of no little ~ твърде важна работа; 5. влияние; to have ~ with имам влияние пред; 6. кръг от хора с общи интереси/цели; the landed ~ земевладелците; the banking ~ банкерите; 7. лихва, лихвен процент; to bear ~ at 5 per cent нося пет на сто лихва; to lend at short ~ давам пари под лихва за кратък срок; simple/compound ~ проста/сложна лихва; with ~ 1) с печалба/лихва; 2) прен. с лихва, тъпкано. ['intrist] v 1. (за)интересувам, привличам вниманието на; to be ~ed in интересувам се от; 2. заангажирам с участие в нещо; заинтересовам.

interment

- [in'tъ:mъnt] n погребение; погребване; заравяне; закопаване.

intermezzo

- [,intъ'metsou] n (pl -os, -i [-i:] ) um. 1. театр. интермедия; 2. муз. интермецо.

interminable

- [in'tъ:minъbl] а безконечен, нескончаем, безкраен; вечен.

intermingle

- [,intъ'mi¤gl] v 1. смесвам (се), размесвам (се) (with); 2. общувам.

intermission

- [,intъ'mi¦n] n 1. прекъсване, пауза; without ~ непрекъснато; 2. ам. антракт; почивка; междучасие; музика, свирена по време на антракт; 3. мед. временно прекъсване; прескачане (на пулса).

intermit

- [,intъ'mit] v (-tt-) спирам временно, прекъсвам/преставам за известно време.

intermittent

- [,intъ'mitъnt] а 1. прекъсващ (се), пресеклив; пулсиращ; скокообразен; ел. прекъснат, пулсиращ, импулсен (за ток); 2. интермитентен (за гейзер); пресъхващ (за поток, езеро и пр.); 3. мед. периодичен (за треска); неравномерен (за пулс).

intermix

- [,intъ'miks] v смесвам (се), примесвам; размесвам (се).

intermixture

- [,intъ'mikst¦ъ] n смесване; смес, смесица; примес.

intern

- [in'tъ:n] v 1. интернирам, въдворявам на местожителство; 2. ограничавам. [in'tъ:n] n интерниран. ['intъ:n] n ам. студент/стажант-лекар, живеещ в болница. [in'tain] v изпълнявам длъжността на/съм стажант-лекар, живеещ в болница.

internal

- [in'tъ;nl] I. а 1. вътрешен; ~ evidence 1) доказатёлство, което се извлича от самия документ, ръкопис и пр.; 2) лит. стилистични белези; ~ student 1) пансионер в колеж/университет; 2) редовен студент (не задочник); 2. душевен, съкровен; II. п рl вътрешни/специфични качества.

internalize

- [in'tъ:nъlaiz] v ам. 1. приемам (някакви качества, обичаи и пр.); 2. придавам субективен характер на.

international

- [,intъ'nAE¦ъnl] I. а международен, интернационален; ~ date line меридианът, на който се сменя датата; II. п 1. участник в международни спортни състезания; 2. международно спортно състезание.

internationale

- [,intъnAE¦ъ'na:l] n Интернационал (химн).

internationalism

- [,intъ'nAE¦nъlizm] n интернационализъм.

internationalist

- [,intъ'nAE¦nъlist] n 1. интернационалист; 2. специалист по международно право; 3. I. член/привърженик на Интернационала.

internationalize

- [,intъ'nAE¦nъlaiz] v интернационализирам, правя международен.

interne

- [] intern 3.

internecine

- [,intъ'ni:sain] a 1. смъртоносен, изтребителен; кръвопролитен; 2. междуособен.

internee

- [,intъ:'ni:] n интерниран; въдворен на местожителство.

internist

- [in'tъ:nist] n лекар интернист.

internment

- [in'tъ:nmъnt] n интерниране; ~ camp концентрационен лагер; penal ~ юр. лишаване от свобода с принудителен труд.

interosculate

- [,intъr'oskjuleit] v биол. 1. проникваме един в друг; 2. имаме общи характерни качества (за видове).

interpellate

- [in'tъ:peleit] v парл. интерпелирам, запитвам, правя запитване/интерпелация.

interpellation

- [in,tъ:pe'lei¦n] n парл. запитване, интерпелация.

interpenetrate

- [,intъ'penitreit] v 1. проникваме един в друг; 2. прониквам дълбоко; прен. съвсем изпълвам/напълвам.

interpenetrative

- [,intъ'penitrъtiv] а проникващи един в друг.

interphone

- ['intъfoun] n телефон за вътрешни съобщения (в здание, кораб, самолет и пр.); домашен телефон.

interplanetary

- [,intъ'plAEnitъri] а междупланетен.

interplay

- ['intъplei] n взаимодействие. [,intъ'plei] v взаимодействуваме си.

interpol

- ['intъpol] n Интерпол.

interpolate

- [in'tъ:pouleit] v 1. интерполирам; вмъквам; прибавям (думи, забележки); ~d clause грам. вметнато изречение; 2. мат. интерполирам.

interpolation

- [in,tъ:pou'lei¦n] n 1. вмъкване, прибавяне; 2. интерполиране, интерполация (и мат.).

interposal

- [,intъ'pouzl] interposition.

interpose

- [,intъ'pouz] v 1. поставям помежду; вмъквам, втиквам; препречвам; to ~ o.'s veto налагам своето вето; 2. прекъсвам, подхвърлям, вмятам (думи, забележки); намесвам се; 3. посреднича; застъпвам се; интервенирам (in).

interposition

- [in,tъ:pъ'zi¦n] n 1. поставяне помежду; препречване; 2. вмешателство, намеса; 3. посредничество; застъпничество.

interpret

- [in'tъ:prit] v 1. тълкувам, обяснявам, разяснявам; интерпретирам; to ~ s.o.'s silence as a refusal тълкувам нечие мълчание като отказ; 2. театр., муз. интерпретирам; 3. превеждам (устно).

interpretation

- [in,tъ:pri'tei¦n] n 1. тълкуване, обяснение, интерпретация; to put a wrong ~ on s.o.'s actions изтълкувам погрешно нечии действия; 2. театр., муз. интерпретация, изпълнение; 3. превод (устен); 4. разшифровка, дешифриране.

interpretative

- [in'tъ:pritъtiv] а тълкувателен, обяснителен.

interpreter

- [in'tъ:pritъ] n 1. тълкувател, обяснител; 2. преводач (устен); драгоман; 3. изч. тех. интерпретираща програма.

interpretress

- [in'tъ:pritris] ж.р. от interpreter.

interregnum

- [,intъ'regnъm] n (pl -nums, -na [-nъ]) 1. междуцарствие; прен. безвластие, хаос; 2. пауза; прокъсване; интервал.

interrelate

- [,intъri'leit] v влизам във/създавам взаимоотношения; ~d studies сродни дисциплини.

interrelation

- [,intъri'lei¦n] n взаимоотношение, съотношение.

interrelationship

- [,intъri'lei¦n¦ip] п взаимно родство/връзка, взаимовръзка.

interrogate

- [in'terougeit] v 1. разпитвам; 2. запитвам.

interrogation

- [in,terou'gei¦n] n 1. разпитване, разпит, следствие; 2. въпрос; note/roark/point of ~, ~ mark грам. въпросителен знак, въпросителна.

interrogative

- [,intъ'rogъtiv] I. а въпросителен (и грам.), ~ pronoun грам. въпросително местоимение; II. n грам. въпросителна дума (особ. местоимение); the ~ въпросителна форма.

interrogator

- [in'terougeitъ] n 1. човек, който пита; разпитвач; 2. рад. запитвач.

interrogatory

- [,intъ'rogъtъri] I. а въпросителен; II. n 1. въпрос; 2. юр. формален въпрос; 3. въпросник, конспект.

interrupt

- [,intъ'r§pt] v 1. прекъсвам, пресичам, намесвам се в (разговор); 2. забавям, спирам (движение); прекъсвам (ел. ток); преча; преграждам.

interruptedly

- [,intъ'r§ptidli] adv с прекъсване, на пресекулки.

interrupter

- [,intъ'r§ptъ] n 1. смутител; 2. ел. прекъсвач, изключвател.

interruption

- [,intъ'r§p¦n] n 1. прекъсване, спиране; 2. спънка; задръжка; 3. ряд. разрив, разединяване, разединение.

interruptor

- [] interrupter 2.

intersect

- [,intъ'sekt] v пресичам (се), кръстосвам (се).

intersection

- [,intъ'sek¦n] n 1. пресичане; сечене; геом. точка/линия на пресичането; 2. пресечка (на улица, линия и пр.).

intersexual

- [,intъ'sek¦uъl] а 1. междуполов; 2. без определен пол.

intershot

- [,intъ'¦ot] а преливащ се, шанжан (за цвят); blue ~ with purple синьо, което се прелива във виолетово.

interspace

- ['intъspeis] n промеждутък (от пространство, време); интервал, междина. [,intъ'speis] v 1. оставям промеждутък/разстояние помежду; разставям; to ~ o.'s visits разреждам посещенията си; 2. ам. попълвам промеждутък.

intersperse

- [,intъ'spъ:s] v 1. разпръсвам, разсипвам, пръскам (between, among между); 2. осейвам, обсипвам; разнообразявам (with); speech ~d with witty remarks реч, изпъстрена с остроумия.

interstate

- [,intъ'steit] а междущатски; свързващ отделните щати (особ. в САЩ, Австралия).

interstellar

- [,intъ'stelъ] а междузвезден.

interstice

- [in'tъ:stis] n 1. междина, промеждутък, интервал (от време); 2. отвърстие, процеп, пролука; цепнатина, цепка.

intersticial

- [,intъ'sti¦I] а 1. който образува цепнатини/пролуки; 2. промеждутъчен, междинен.

intertribal

- [,intъ'traibl] а междуплеменен.

intertwine

- [,intъ' twain] v преплитам (се), сплитам (се), вплитам (се).

interurban

- [,intъr'ъ:bъn] а междуградски.

interval

- ['intъvl] n 1. промеждутък, разстояние, интервал; at ~s на промеждутъци, от време на време; тук-там; 2. муз. интервал; 3. почивка, пауза, антракт; междучасие.

intervale

- ['intъ:veil] n ам. плодородна долина по протежение на река.

intervene

- [,intъ'vi:n] v 1. намесвам се, взимам участие (in), интервенирам (between); юр. взимам страна; 2. пресичам; попречвам; спирам, прекъсвам; if nothing ~s, I shall leave tomorrow ако не се случи нещо, ще замина утре; 3. ставам, случвам се, явявам се; намирам се, лежа (между две неща); a path ~ s between the two plots двата парцела ca разделени от пътека; the intervening years годините между две и пр. събития.

intervention

- [intъ'ven¦n] n 1. интервенция; вмешателство, намеса; 2. посредничество.

interventionist

- [,intъ'ven¦ъnist] n 1. интервент; 2. привърженик на интервенцията/намесата.

interview

- ['intъvju:] n 1. среща, беседа (обик. с кандидат за служба); 2. интервю. ['intъvju:] v имам среща/беседа с; интервюирам.

interviewee

- [,intъvju:'i:] n интервюиран.

interviewer

- ['intъvju:ъ] n интервюер, човек, който провежда интервю.

intervocalic

- [,intъvou'kAElik] а фон. интервокален.

interweave

- [,intъ'wi:v] v (interwove [,intъ'wouv]; inter woven [,intъ'wouvn]) 1. втъкавам, затъкавам; 2. преплитам, вплитам; прен. примесвам (чувства, идеи, цитати); to ~ truth with fiction смесвам истина с въображение; closely interwoven systems тясно свързани системи.

intestacy

- [in'testъsi] n юр. 1. липса на завещание; 2. ряд. имущество/наследство, оставено без завещание.

intestate

- [in'testeit] юр. I. а 1. без завещание; to die ~ умирам, без да оставя завещание; 2. незавещан, свободен (за имот); II. п покойник, който не е оставил завещание.

intestinal

- [in'testinl] а анат. чревен, ~ worms глисти.

intestine

- [in'testin] n анат. обик. pl черво; small/large ~s тънки/дебели черва. [in'testin] а вътрешен (cmaващ в държавата); ~ war междуособна война.

intimacy

- ['intimъsi] n 1. интимност, близост; задушевност, тесни приятелски връзки; 2. основни познания (with върху); 3. юр. евф. незаконни полови отношения.

intimate

- ['intimъt] I. а 1. вътрешен; съкровен; съществен; 2. интимен; личен; ~ friendship задушевно приятелство; ~ friend близък приятел; to become ~ with s.o. сприятелявам се с някого; 3. частен, личен; ~ diary личен дневник; 4. задълбочен, дълбок, проникновен; ~ knowledge of a question основно/цялостно познаване на някой въпрос; II. п близък/интимен приятел; he has a few ~s той има няколко близки приятели. ['intimeit] v 1. намеквам, подмятам, подхвърлям, давам да се разборе; 2. обявявам, известявам.

intimately

- ['intimъtli] adv 1. задушевно; интимно; 2. напълно, подробно; близко, тясно; the question is ~ connected with въпросът е тясно свързан с.

intimation

- [,inti'mei¦n] n 1. намек, подмятане, подхвърляне; внушение; 2. указание; съобщение.

intimidate

- [in'timideit] v сплашвам, уплашвам, заплашвам: принуждавам/заставям чрез заплаха (into с ger).

intimidation

- [in,timi'dei¦n] n 1. заплашване, сплашване; 2. уплашване, уплаха; смущение.

intitule

- [in'titju:l] v ост. озаглавявам (обик. в рр) (вж. entitle).

into

- ['intu, 'intъ] prep 1. посока на движение, действие, и вьв времето в, към; to bite ~ захапвам; to look ~ the future гледам напред/към бъдещето; 2. промяна в сьстояние, качество и пр. на, в; to turn water ~ ice превръщам вода в лед; to cut ~ pieces режа на парчета; to translate/turn ~ English превеждам на английски; to go ~ farming/politics, etc. почвам да се занимавам със земеделие/политика и пр.; to grow ~ a man възмъжавам; to thrash s.o. ~ obedience принуждавам някого с бой да се подчини; 3. мат. при деление и рядко при умножение на.

intoed, in-toed

- ['in'toud] а с обърнати навътре стъпала патрав.

intolerable

- [in'tolъrъbl] I. а непоносим, нетърпим; II. аdv ост. крайно, прекалено.

intolerance

- [in'tolъrъns] n 1. нетърпимост, нетолерантност; 2. неиздръжливост; неподатливост; ~ of heat неиздръжливост на топлина; 3. мед. непоносимост (към лекарство и пр.).

intolerant

- [in'tolъrъnt] а 1. който проявява нетърпимост, нетолерантен; краен; to be ~ of opposition не търпя да ми се противоречи; to be too ~ of people's failings осъждам твърде строго слабостите на хората; 2. to be ~ of a drug мед. не понасям някакво лекарство.

intonate

- ['intouneit] intone.

intonation

- [,intou'nei¦n] n 1. фон. интонация, модулация на гласа; 2. напевно произнасяне; речитативно песне; 3. муз. въвеждане, запяране на първите думи от едногласна песен/псалм (обик. от солист), интонация.

intone

- [in'toun] v 1. фон. давам интонация на, модулирам; 2. произнасям напевно; напявам, лея монотонно (в речитатив); 3. запявам (песен); пея; to ~ a song подхващам/запявам песен.

intoxicant

- [in'toksikъnt] I. а упоителен, опияняващ; II. n алкохолно питие; упоително средство/напитка.

intoxicate

- [in'toksikeit] v 1. опиянявам; упоявам; напивам; intoxicating liquors спиртни напитки; 2. силно възбуждам; въодушевявам; 3. мед. ост. отравям.

intoxicated

- [in'toksikeitid] а опиянен; пиян; юр. в нетрезво състояние; to become ~ with опиянявам се от.

intoxication

- [in,toksi'kei¦n] n 1. опиянение; упоение; унес; 2. силна възбуда; 3. пияно състояние; 4. мед. отравяне, интоксикация.

intracellular

- [,intrъ'seljulъ] а анат. междуклетьчен.

intractability

- [in,trAEktъ'biliti] n неподатливост (на възпитание, лечение, обработка и пр.).

intractable

- [in'trAEktъbl] а 1. неподатлив; упорит (и за болка); 2. непослушен, недисциплиниран, труден за възпитаване; 3. необуздан, несдържан; 4. трудно обработваем (за метал).

intramural

- [,intrъ'mjuъrъl] а 1. който е в пределите на града (за здание, учреждение и пр.); 2. редовен (не задочен - за обучение).

intransigent

- [in'trAEnsidjъnt] I. а пол. непримирим, непреклонен, безкомпромисен; II. п непримирим/безкомпромисен политик.

intransitive

- [in'trAEnsitiv] а грам. непреходен.

intrant

- ['intrъnt] n ост. новодошъл, новопостъпил (в колеж, сдружение и пр.); начинаещ.

intranuclear

- [,intrъ'nju:kliъ] а физ. вътрешноядрен.

intravenous

- [,intrъ'vi:nъs] а мед. (интра)венозен (за инжекция).

intreat

- [] entreat.

intrench

- [] entrench.

intrepid

- [in'trepid] а неустрашим, безстрашен; храбър, дързък.

intrepidity

- [,intri'piditi] n неустрашимост, безстрашие; дързост; героизъм.

intricacy

- ['intrikъsi] n сложност, заплетеност, забърканост, комплицираност; объркана/заплетена работа; прен. лабиринт.

intricate

- ['intrikъt] а сложен, заплетен, забъркан (и лит. - за интрига); объркан.

intriguant

- ['intrigъnt] n фр. интригант, сплетник.

intriguante

- [,intri'ga:nt] ж.р. от intrigant.

intrigue

- [in'tri:g] v 1. интригантствувам, сплетнича (against); 2. ост. имам тайна любовна връзка (with); 3. заинтригувам, възбуждам любопитството на; 4. озадачавам. ['intri:g] n 1. интрига, сплетня; машинация; заговор; 2. тайна любовна история; разг. таен роман, любовна авантюра; 3. лит. фабула.

intriguing

- [in'tri:gi¤] а 1. интригантски; двуличен; 2. любопитен, заинтригуващ.

intrinsic

- [in'trinsik] а присъщ, свойствен (to); съществен, вътрешен; ~ value истинска стойност; ~ defect съществен/неотстраним дефект/недостатък.

introduce

- [,intrъ'dju:s] v 1. въвеждам (и реформи); внасям, вкарвам (into); внедрявам (into); 2. представям (на), запознавам (to с); посвещавам (to в); ам. лансирам (артист и пр.); let me ~ my sister to you позволете да ви представя/запознайте се със сестра ми; to ~ s.o. to chess запознавам някого с/посвещавам някого в играта шах; 3. парл. внасям за разглеждане, представям (законопроект и пр.).

introduction

- [,intrъ'd§k¦n] n 1. въвеждане, внасяне; 2. представяне; запознаване; letter of ~ препоръчително лисмо; to give s.o. an ~ to s.o. else препоръчвам едно лице на друго; 3. увод, въведение; предисловие, предговор; муз. встъпление, интродукция, увертюра; 4. елементарен наръчник; увод (в даден предмет).

introductory

- [,intrъ'd§ktъri] а встъпителен, уволен; начален; предварителен.

intromission

- [,introu'mi¦n] n книж. 1. вкарване, вмъкване; 2. допускане.

intromit

- [,introu'mit] v (-tt-) книж. 1. вкарвам; 2. допускам; ост. пускам да влезе (светлина и пр.).

introspect

- [,introu'spekt] v вглъбявам се, самоанализирам се, самонаблюдавам се.

introspection

- [,introu'spek¦n] n псих. интроспекция, самонаблюдение, самоанализа.

introspective

- [,introu'spektiv] a псих. интроспективен, който се самонаблюдава.

introversion

- [,introu'vъ:¦n] n 1. обръщане/извръщане навътре; 2. псих. интроспекция.

introvert

- [,introu'vъ:t] v съсредоточавам (мислите си) върху себе си; пораждам интроспекция/самонаблюдение; скривам, не давам израз на (чувство). ['introuvъ:t] n 1. псих. човек, съсредоточен в своя вътрешен мир, интроверт; 2. разг. стеснителен човек.

intrude

- [in'tru:d] v 1. влизам без покана/позволение; нахълтвам, втурвам се (into); 2. натрапвам (се), досаждам, преча (on, upon); I hope I'm not intruding надявам се, че не ви преча/безпокоя; 3. геол. внедрявам (се) (за скала и пр. в земните пластове).

intruder

- [in'tru:dъ] n 1. досаден/нахален човек; неканен гост; 2. ав. самолет, който навлиза във вражеска територия сам; 3. юр. нарушител (на владение, права); 4. узурпатор; самозванец.

intrusion

- [in'tru:jn] n 1. пристигане/влизане/появяване без покана; 2. смущаване, досаждане, безпокоене; 3. натрапване (на мнение, присьствие и пр.); 4. юр. нарушаване, нарушение (на владение, право); 5. геол. интрузия; внедрена скала.

intrusive

- [in'tru:siv] а 1. натрапчив (и за мисъл), досаден, обезпокоителен; ~ fellow натрапник; 2. незван, неканен; 3. геол. интрузивен; 4. фон. епентетичен.

intrust

- [] entrust.

intuit

- [in'tju:it] v схващам/усещам интуитивно.

intuition

- [,intju:'i¦n] n интуиция.

intuitional

- [,intju:'i¦ъnl] а интуитивен.

intuitionalism

- [,intju:'i¦ъnъlizm] n фил. интуитивизъм.

intuitive

- [in'tju:itiv] intuitional.

intumescence

- [,intju:'mesns] n мед. подуване, подпухване; отичане; оток; израстък, буца.

inunction

- [i'n§¤k¦n] n 1. мед. втриване, натриване (на мас в кожата); 2. църк. миропомазване.

inundate

- ['in§ndeit] v зализам, наводнявам; потопявам (и прен.) (with); ~d with requests отрупан с молби; place ~d with visitors място, което гъмжи от посетители.

inundation

- [,in§n'dei¦n] n наводняване, заливане, наводнение, потоп.

inurbane

- [,unъ:'bein] a 1. неизящен, недодялан, неизискан; 2. невнимателен, невежлив.

inure

- [i'njuъ] v 1. приучвам, привиквам, свиквам; калявам (to) (обик. pass); ~d to hardships кален в трудности; 2. юр. влизам в сила/у потреба.

inurement

- [i'njuъmъnt] n приучване, привикване, свикване; каляване; привичка.

inurn

- [in'ъ:n] v 1. поставям (кремирани останки) в урна; 2. погребвам.

inutility

- [,inju:'tiliti] n безполезност; безсмисленост.

invade

- [in'veid] v 1. нахлувам/нахълтвам в; 2. завладявам, овладявам (и прен. - за чувства); 3. нарушавам; посягам на (нечии права и пр.).

invader

- [in'veidъ] n 1. нашественик; окупатор; агресор; 2. посегател (на права и пр.).

invalid

- ['invalid] I. а 1. неработоспособен, нетрудоспособен; болен, болнав, нездрав; недъгав; 2. предназначен за болни (за диета); диетичен (за храна); ~ chair стол на колела (за инвалида); II. п болен, болник; инвалид, недъгав човек. ['invъli:d] v 1. правя/ставам инвалид; ~ed for life осaкатен за цял живот; 2. освобождавам (се) от военна служба по инвалидност/като инвалид; to be ~ed out of the army напускам/уволнен съм от войската като инвалид. [in'vAElid] a 1. юр. недействителен, невалиден; нищожен; лишен от законна сила; 2. необоснован (за довод и пр.).

invalidate

- [in'vAElideit] v юр. обезсилвам, анулирам.

invalidation

- [in,vAEli'dei¦n] n юр. анулиране, обезсилване; невалидност (на паспорт, и пр.), недействителност.

invalidism

- ['invъlidizm] n продължително боледуване; болнавост; инвалидност.

invalidity

- [,invъliditi] n 1. юр. невалидност, недействителност; 2. ряд. болнавост; инвалидност; неработоспособност.

invaluable

- [in'vAEljuъbl] а неоценим, безценен, извънредно скъп.

invar

- [in'va:] n тех. январ (и I.).

invariability

- [in,vЁъriъ'biliti] n неизменяемост, неизменност.

invariable

- [in'vЁъriъbl] I. а 1. неизменен, постоянен; еднакъв; установен; неизменяем; 2. мат. постоянен, константен; II. п мат. постоянна величина, константа.

invariably

- [in'vЁъriъbli] adv винаги; неизменно, постоянно.

invasion

- [iri'veijn] n 1. нашествие; нахлуване, нахълтване; агресия; 2. посегателство, похищение; накърняване; 3. мед. инвазия.

invasive

- [in'veisiv] а 1. нападателен, настъпателен, агресивен; 2. посегателски; грабителски, насилнически.

invective

- [in'vektiv] n 1. събир. нападки, хули, обиди; 2. обик. рl ругатни, псувни, клетви; stream of ~s дъжд от ругатни; 3. attr обиден, ругателен, жлъчен.

inveigh

- [in'vei] v ругая, обиждам, хуля, бичувам (against).

inveigle

- [in'veigl] v примамвам, привличам, съблазнявам, прилъгвам, подлъгвам (s.o. into doing s.th.).

invemess

- [,invъ'nes] n ост. мъжко палто с къса пелерина (и I.).

invent

- [in'vent] v 1. изнамирам, изобретявам, измислям, създавам; 2. измислям, съчинявам (история, извинение).

invention

- [in'ven¦n] n 1. изобретение; 2. изнамиране, изобретяване; 3. изобретателност; 4. измислица, измишльотина, басня; 5. лит., изк. въображение, фантазия; инвенция; 6. муз. инвенция.

inventive

- [in'ventiv] a 1. изобретателен, находчив; 2. творчески; ~ powers творчески сили; 3. който измисля/съчинява.

inventor

- [in'ventъ] n изобретател; създател, автор.

inventory

- ['invъntri] n 1. инвентар, опис; to make/take an ~ of инвентаризирам, правя опис на; 2. Запаси от стоки; 3. ам. инвентаризация. ['invъntri] v инвентаризирам; включвам в инвентара.

inverse

- [,in'vъ:s] I. а обратен, противен, противоположен; обърнат наопаки; in ~ proportion/ratio to обратнопропорционален на; II. n 1. противоположност; 2. обратното (of на).

inversely

- [in'vъ:sli] adv обратно; обратнопропорционално.

inversion

- [in'vъ:¦n] n 1. (пре)обръщане; обратен ход/положение/отношение; 2. грам., муз., хим., метал. инверсия; 3. учленяване; 4. мед. хомосексуализъм.

inversive

- [in'vъ:siv] а 1. причиняващ обръщане; 2. обратен, противоположен; обърнат.

invert

- [in'vъ:t] v 1. обръщам (наопаки), преобръщам; 2. хим. инвертирам; 3. фон. извивам върха на езика нагоре към небцето; 4. муз. обръщам (интервал). ['invъ:t] n 1. нещо (пре)обърнато; арх. обърнат свод; 2. мед. хомосексуалист; 3. attr инвертиран (за захар).

invertebrate

- [in'vъ:tibrъt] зоол. I. а безгръбначен (и прен.); II. п безгръбначно животно.

inverted commas

- [in,vъ:tid'komъz] n pl кавички.

invest

- [in'vest] v 1. влагам, инвестирам (in) (пари - и във вещ); 2. разг. купувам, харча за (нещо) (in); to ~ in a new hat купувам си нова шапка; 3. обличам (обик. официално или прен.), покривам; коронясвам; ръкополагам; декорирам, награждавам с отличия/ордени (with); 4. прен. обличам (с пълномощия, власт) (with); 5. прен. обкръжавам, придавам (някакъв характер на нещо) (in, with) (често pass); the old ruins were ~ed with romance древните развалини бяха пълни с романтика; 6. воен. обсаждам, обграждам.

investigate

- [in'vestigeit] v 1. изследвам; проучвам; проверявам; 2. разследвам; анкетирам; издирвaм.

investigation

- [in,vesti'gei¦n] n 1. изследване, проучване (научно), издирване; 2. разследване, следствие; анкета; the matter is under ~ въпросът/случаят се разследва.

investigative

- [in'vestigeitiv] а изследователски.

investigator

- [in'vestigeitъ] n 1. изследовател; 2. агент; детектив; следовател.

investigatory

- [in'vestigeitъri] а изследователски.

investitive

- [in'vestitiv] а даващ власт/пълномощия.

investiture

- [in'vestit¦ъ] n 1. обличане (с пълномощия), даване (на власт, пост, отличие); ост. инвеститура; церемония (при такьв случай); 2. заобикаляне, обкръжаване (напр. с мистерия и пр.).

investment

- [in'vestmъnt] n 1. (капитало)вложение; влог; инвестиция; инвестиране, влагане; 2. обличане; облекло; 3. investiture 1; 4. воен. обкръжаване, обсаждане; обсада.

investor

- [in 'vestъ] n вложител; инвеститор.

inveteracy

- [in'vetъrъsi] n закоравялост; вкорененост.

inveterate

- [in'vetъrit] а 1. заклет, закоравял, закоренял, закостенял, непоправим; 2. вкоренен, вгнезден; упорит (за болест).

invidious

- [in'vidiъs] а 1. оскърбителен, наскърбителен, обиден; несправедлив; неудобен; неприятен; 2. завиден, предизвикващ завист/жлъчност/зла воля/омраза.

invigilate

- [in'vidjileit] v дежуря, пазя (на писмен изпит).

invigorate

- [in'vigъreit] v 1. засилвам, подсилвам, укрепвам; 2. ободрявам, освежавам; въодушевявам; подтиквам.

invigorating

- [in'vigъreiti¤] а ободрителен, освежаващ; укрепващ, укрепителен.

invigorative

- [in'vigъrъtiv] invigorating.

invincibility

- [in,vinsi'biliti] n непобедимост; непреодолимост.

invincible

- [in'vinsibl] а непобедим; непреодолим.

inviolability

- [in,vaiъlъ'biliti] n ненарушимост, неприкосновеност; ненакърнимост.

inviolable

- [in'vaiъlъbl] а ненарушим; неприкосновен който не бива да се осквернява, свят.

inviolate

- [in'vaiъlъt] а 1. ненарушен, спазен; 2. неосквернен, неопетнен, чист; 3. непокътнат, неповреден.

invisibility

- [in,vizъ'biliti] n невидимост; незабележимост.

invisible

- [in'vizъbl] I. а невидим; незабележим; неразличим; ~ ink симпатично мастило; ~ green зеленикаво-черен (цвят); ~ exports/imports ик. невидим експорт/импорт; to be ~ to callers не приемам посетители; II. п the ~ невидимото, невидимият/духовният свят.

invitation

- [,invi'tei¦n] n 1. покана; възвание; 2. привличане.

invite

- [in'vait] v 1. каня, поканвам; 2. подканвам, приканвам (to към, в, на, у); to ~ questions моля/подканвам да се задават въпроси; 3. прен. привличам; подтиквам; изкушавам; 4. навличам си; предизвиквам; to ~ disaster търся си белята; to ~ inquiry давам повод за разследване; възбуждам съмнение; to ~ confidence вдъхвам доверие. ['invait] n sl. покана.

inviting

- [in'vaiti¤] а подкупващ, съблазнителен, привлекателен.

invocation

- [,invou'kei¦n] n 1. призоваване, призив; обръщение; зов, повик; молитва (към бог, божество); поет. обръщение към муза (особ. в началото на поема); 2. заклинание.

invocatory

- [in'vakъtъri] а 1. зовящ, призоваващ; 2. заклинателен.

invoice

- ['invois] n фактура. ['invois] v издавам фактура.

invoke

- [in'vouk] v 1. призовавам, зова, обръщам се към; 2. моля, умолявам (за); to ~ vengeance (up)on o.'s enemies моля небето да отмъсти на враговете ми; 3. търся, потърсвам (закрилата на закона); 4. викам (дух) със заклинания.

involucre

- ['invъlu:kъ] n 1. ципеста обвивка (обик. анат.); 2. бот. обвивка на съцветие.

involucrum

- [,invъ'lu:krъm] involucre.

involuntary

- [m'volъnt(ъ)ri] а 1. неволен, машинален, механичен, механически, автоматичен, непреднамерен, неумишлен; 2. физиол. рефлексен; 3. нежелан, принудителен.

involute

- ['invъlu:t] I. а 1. объркан, заплетен; 2. бот. със завити/обърнати навътре краища; 3. зоол. спираловиден (за раковина и пр.); II. п мат. еволвента. ['invъlu:t] v 1. извивам се навътре (и бот.); 2. физиол. възвръщам се към нормалната си форма (за орган).

involution

- [,invъ'lu:¦n] n 1. книж. замесване, забъркване, объркване; обърканост, забърканост, заплетеност; бъркотия; 2. биол. инволюция; дегенеративна промяна; 3. бот. обръщане/завиване навътре; 4. мат. повдигане на стелен; 5. физиол. възвръщане към нормалната си форма (за орган).

involve

- [in'volv] v 1. замесвам, забърквам, заплитам; усложнявам; to get ~d with/in бивам замесен/забъркан в; 2. въвличам, повличам след себе си (и прен.) (in); don't ~ yourself in unnecessary expense не си навличайте излишни разноски; to ~ a nation in war въвличам народ във война; 3. включвам (in); 4. означавам, знача; подразбирам се; влека след себе си, свързан съм с; this would ~ my living there това би означавало да живея там; 5. ост. загръщам, обгръщам, обвивам; 6. paзг бивам силно заинтересуван, отдавам се всецяло на (някаква задача); повличам, увличам; she became ~d with a married man тя завърза връзки с женен мъж; 7. мат. повдигам на стелен.

involved

- [in'volvd] а 1. забъркан, замесен; 2 неясен, заплетен (и за литературен стил); 3. затруднен финансово.

involvement

- [in'volvmъnt] n 1. забъркване, усложняване; 2. замесеност; 3. забърканост, обърканост, заплетеност; бъркотия; усложнение; 4. мъчнотия, трудност, затруднение (и парично).

invulnerability

- [in,v§lnъrъ'biliti] n неуязвимост.

invulnerable

- [in'v§lnъrъbl] а 1. неуязвим; неповредим; 2. силен, здрав, необорим (за аргументи и пр.).

inward

- ['inwъd] I. а 1. обърнат/насочен навътре (за крива и пр.); 2. вътрешен; 3. вътрешен (за щастие и пр.); o.'s ~ nature вътрешен/душевен мир; 4. добре запознат (with); 5. неясен, глух (за глас); II. п рl ['inъdz] разг. вътрешности, карантия; pain in the ~s болки в корема. ['inwъd] adv 1. навътре; вътре; 2. в душата, вътрешно.

inwardly

- ['inwъdli] adv 1. вътре, вътрешно, навътре; 2. вътрешно; тайно, скрито; в душата си; на себе си; 3. тихо; незабелязано.

inwardness

- ['inwъdnis] n 1. същност, същина, ядка, ядро; истинска/същинска природа; 2. дълбочина, сила (на чувствата); искреност; духовност; 3. интимност.

inwards

- ['inwъdz] inward«.

inweave

- [,in'wi:v] v (inwove [,in'wouv] ; inwoven [,in'wouvn]) 1. втъкавам; 2. вплитам, преплитам (се) (и прен.).

inwrought

- [,in'ro:t] а 1. втъкан (за нишки, шарки); 2. с втъкани нишки/шарки (за плат) (with); 3. прен. преплетен, примесен.

iodic

- [ai'ъdik] а йоден.

iodide

- ['aioudaid] n хим. йодид.

iodine

- ['aioudi:n] n хим. йод.

iodism

- ['aioudizm] n мед. отравяне от йод.

iodize

- ['aioudaiz] v хим. йодирам.

iodoform

- [ai'odъfo:m] n фарм. йодоформ.

ion

- ['aiъn] n физ. йон.

ionian

- [ai'ounjъn] ист. I. а йонийски; II. п иониец.

ionic

- [ai'onik] а арх., проз. йонийски.

ionium

- [ai'ounjъm] n хим. йоний (радиоактивен изотоп на тория).

ionization

- [,aiъnai'zei¦n] n хим. йонизация.

ionize

- ['aiъnaiz] v хим. йонизирам.

ionosphere

- [ai'onъsfiъ] n йоносфера.

iontophoresis

- [ai,ontъfъ'ri:sis] n мед. йонофореза.

iota

- [ai'outъ] n гр. 1. буквата йота; 2. йота, малка частица; not a ~ ни най-малко, никак.

ipecacuanha

- [,ipikAEkju'AEnъ] n бот. ипекакуана (Cephaelis ipicacuanha).

iranian

- [i'reinjъn] I. а ирански; II. n 1. иранец; 2. персийски език.

iraqi

- [i'ra:ki] I. а иракски; II. п иракец, жител на Ирак.

irascibility

- [i,rAEsъ'biliti] n раздразнителност, сприхавост, избухливост.

irascible

- [i'rAEsъbl] а раздразнителен, сприхав, избухлив.

irate

- [ai'reit] а гневен, разлютен; разярен, яростен, побеснял; сърдит.

ire

- ['aiъ] n поет. гняв, ярост.

ireful

- ['aiъful] а поет. гневен, яростен, разлютен, разярен; сърдит.

irenic

- [ai'ri:nik] а мирен, миротворен.

irenical

- [ai'ri:nikl] а мирен, миротворен.

iridescence

- [,iri'desns] n физ. иридесценция.

iridescent

- [,iri'desnt] а който e с цветовете на дъгата, шанжан.

iridium

- [ai'ndiъm] n хим. иридий.

iris

- ['aiъris] n 1. анат. ирис; 2. бот. ирис. перуника, замбак; 3. фот. ирисова диафрагма (и ~ diaphragm); 4. ам. дъга.

irish

- ['aiъri¦] I. а ирландски; II. п 1. ирландец; the ~ ирландците; 2. ирландски/келтски език; 3. ирландска стока (особ. уиски); 4. разг. сприхавост, избухливост.

irish coffee

- ['aiъri¦'kъfi] n подсладено горещо кафе с ирландско уиски и разбита сметана.

irish stew

- ['aiъri¦,stju:] n яхния от овнешко с лук и картофи.

irishism

- ['aiъri¦izm] n ирландска дума/израз/идиом/обичай.

irishman

- ['aiъri¦mъn] n ирландец.

irishwoman

- ['aiъri¦,wumъn] n ирландка.

iritis

- [aiъ'raitis] n мед. ирит.

irk

- [ъ:k] v книж. само impers дотягам, досаждам, безпокоя, смущавам; it ~s me to do that неприятно ми e да направя това; it ~s me that тежи ми, че.

irksome

- ['ъ:ksъm] а досаден, неприятен, уморителен, тягостен.

iron

- ['aiъn] n 1. желязо; стомана; чугун; 2. стоманено изделие/инструмент и пр. (особ. в съчет.); 3. pl мед. шини; 4. ютия, 5. pl окови, вериги, железа; to put in ~s слагам в окови; 6. pl стремена; 7. ам. sl. пищов, револвер; 8. дамга, желязо за жигосване (и branding ~); 9. харпун; 10. сп. вид пръчка за голф с железен край; 11. форм. железен препарат (за усилване); man of ~ як/твърд/корав/упорит човек; ~ entering the soul огорчение; озлобление; to have (too) many ~s in the fire 1) залавям се с (твърде) много работи/задачи наведнъж; 2) имам много проекти/планове; to rule with a rod of ~ управлявам с желязна ръка. ['aiъn] а 1. железен; 2. прея. силен, як, здрав; твърд, корав, непоклатим; 3. прен. суров, жесток; ~ man ам. sl. сребърен долар; ~ horse ост. 1) локомотив; велосипед; 2) воен. танк. ['aiъn] v 1. гладя (се); does this material ~ easily? Лесно ли се глади този плат? to ~ out прен. изглаждам, нагласям, слагам в ред; 2. покривам с желязо, обковавам; 3. слагам окови на.

iron Age

- ['aiъn,eidj] n 1. археол. Желязната епоха; 2. мит. Железният век; i.a. период на потисничество/тирания.

iron lung

- [,aiъn'l§¤] n мед. железен бял дроб (апарат за изкуствено дишане).

iron-bound

- ['aiъnbaund] а 1. обкован с желязо; 2. скалист, неравен, назъбен (за бряг); 3. прен. суров, корав; непреклонен; непоколебим.

iron-clad

- ['aiъnklAEd] I. а 1. брониран; покрит с желязо; 2. прен. строг, суров; непреклонен, непоклатим; II. п воен. мор. ост. брониран кораб, броненосец.

iron-foundry

- ['aiъn,faundri] n чугунолеярен цех/завод.

iron-grey

- [,aiъn'grei] а сив като (наскоро отрязано/счупено) желязо.

iron-mould

- ['aiъnmould] n 1. петно от ръжда/мастило (на плат); 2. метал. калъп/форма за отливане. ['aiъnmould] v оцапвам с ръжда/мастило (плат).

ironer

- ['aiъnъ] n гладач.

ironic

- [ai'ronik] а ироничен, подигравателен.

ironing

- ['aiъni¤] n 1. гладене; 2. пране/дрехи за гладене.

ironing-board

- ['aiъni¤bo:d] n дъска за гладене.

ironist

- ['aiъrъnist] n подигравчия.

ironmaster

- ['aiъn,ma:stъ] n фабрикант на железни изделия.

ironmonger

- ['aiъn,m§¤gъ] n търговец на железария, железар.

ironmongery

- ['aiъn,m§¤gъri] n железария, железарски стоки/изделия.

ironside

- ['aiъnsaid] n 1. храбър/неустрашим човек; 2. pl ист. I. конницата на Кромуел.

ironstone

- ['aiъnstoun] n 1. минер. желязна руда; лимонит; 2. вид бяла керамика.

ironware

- ['aiъnwЁъ] n железария.

ironwood

- ['aiъnwud] n 1. бот. дървета с твърда дървесина; 2. твърдо дърво.

ironwork

- ['aiъnwъ:k] n 1. желязно художествено изделие; железни части; 2. металургичен/чугунолеярен завод (и рl).

irony

- ['aiъni] а железен, железоподобен. ['aiъrъni] n ирония.

iroquois

- ['irъkwoiz] n ирокези.

irradiance

- [i'reidiъns] n излъчване, сияние; озаряване.

irradiant

- [i'reidiъnt] а сияещ; озарен, озаряващ; лъчист блестящ, лъчезарен, светъл.

irradiate

- [i'reidieit] v 1. светя, осветявам, изпускам светлина; сияя, блестя, озарявам; грейвам, засиявам (за лице); 2. прен. осветлявам, обяснявам; 3. физ. излъчвам, изпускам лъчи; 4. мед. облъчвам; 5. отоплявам (с лъчисто отопление); 6. излагам на радиация.

irradiation

- [i,reidi'ei¦n] n 1. блясък, сияние, лъчезарност; 2. озаряване, осветяване; 3. лъчеизпускане, излъчване; облъчване; 4. физ. ирадиация, лъчене.

irrational

- [i'rAE¦ъnl] I. а 1. лишен от разум; 2. неразумен, безразсъден; глупав; 3. нелогичен; неоправдан; 4. мат. ирационален; II. п мат. ирационално число.

irrationality

- [i,rAE¦ъ'nAEliti] n 1. липса на разум; 2. неразумност, безразсъдност; 3. мат. ирационалност.

irrealizable

- [i'riъ,laizъbl] а 1. неосъществим, нереализуем; 2. който не може да се превърне в пари.

irreclaimable

- [,iri'kleimъbl] а 1. невъзвръщаем, пропаднал, загубен; 2. негоден за обработване (за земя); 3. непоправим, неизправим, закоравял.

irrecognizable

- [i'rekъgnaizъbl] а неузнаваем; непознаваем.

irreconcilability

- [i,rekъnsailъ'biliti] n 1. несъвместимост, антагонизъм, противоречивост; 2. непримиримост; вражда.

irreconcilable

- [i'rekъnsailъbl] I. а 1. несъвместим; антагонистичен, противоречив; 2. непримирим; неотстьпчив; враждебен; II. п пол. непримирим противник.

irrecoverable

- [,iri'k§vъrъbl] а 1. несъбираем (за вземане); непоправим (за загуба); незаменим; безвъзвратен, невъзвратим; 2. неизлечим (за болест).

irrecusable

- [,iri'kju:zъbl] а книж. невъзвратим.

irredeemable

- [,iri'di:mъbl] а 1. безнадежден, непоправим; 2. който не може да се обмени (за книжки пари, акции); 3. неизплатим (за държавен заем).

irredentism

- [,iri'dentizm] n ит. пол. иредентиэъм.

irredentist

- [,iri'dentist] n иредентист.

irreducibility

- ['iri,dju:sъ'biliti] n 1. невъзможност за намаление/ськращение/подчинение; 2. мед. неизлечимост; иевъзможност за наместване (на херния).

irreducible

- [,iri'dju:sъbl] a 1. който не може да бъде намален/ськратен (и мат.); 2. който не може да бъде подчинен/принуден/превърнат (в някакво състояние); 3. мед. неизлечим; неподдаващ се на наместване (за херния).

irrefragable

- [i'refrъgъbl] а книж. неоспорим, неопровержим, безспорен.

irrefrangible

- [,iri'frAEndjъbl] а книж. 1. ненарушим; 2. опт. който не се пречупва.

irrefutability

- [i,refju:tъ'biliti] n неопровержимост, неоспоримост, необоримост.

irrefutable

- [i'refjutъbl, ,iri'fju:tъbl] а неопровержим, неоспорим, необорим, безспорен.

irregular

- [i'regiulъ] I. а 1. неправилен; нередовен; невалиден; незаконен; 2. ненормален, неестествен; нередовеи; 3. несиметричен; неправилен; несъразмерен; 4. неравен, грапав; an ~ coastline насечена брегова линия; 5. разюздан; порочен; непорядъчен; 6. грам. неправилен; 7. нередовен, непостоянен (за работа); 8. воен. нередовен; 9. дефектен, нестандартен (за стоки); II. п 1. нередовен войник; ~s нередовна войска/части; 2. нестандартна стока.

irregularity

- [i,regju'lAEriti] n 1. неправилност; нередност; 2. несимстричност; несъразмсрност; неравност, грапавост; 3. разюзданост; порочност, нспорядъчност.

irrelative

- [i'relъtiv] а книж. 1. несвързан, без връзка; несроден (to); абсолютен; 2. неподходящ, неуместен.

irrelevance

- [i'relъvъns] n 1. ирелевантност, липса на връзка/отношение, неприложимост (to); 2. неуместноет.

irrelevant

- [i'relъvъnt] а 1. без връзха (to); ирелевантен; 2. неуместен, неудачей, неподходящ.

irreligion

- [,iri'lidjъn] n нерелигиозност; безверие, безбожие.

irreligious

- [,iri'lidjъs] а нерелигиозен, невярващ; безверен, безбожен.

irremediable

- [,iri'mi:djъbl] а 1. непоправим; 2. неизлечим, неизцерим.

irremissible

- [,iri'misibl] a 1. непростим, непростителен; 2. задължителен, безусловен.

irremovability

- ['iri,mu:vъ'biliti] n несменяемост, постоянност.

irremovable

- [,iri'mu:vъbl] а 1. който не може да се помръдне/да се махне/да се изчисти; 2. несменяем, закрепостен (на длъжност, пост).

irreparable

- [i'repъrъbl] a 1. непоправим, невъзстановим; 2. незаменим.

irrepealable

- [,iri'pi:lъbl] а неотменяем, неотменим, безапелационен.

irreplaceable

- [,iri'pleisъbl] а незаменим.

irrepressible

- [iri'presibl] I. а 1. непотушим, който не може да бъде смазан/задушен/унищожен/потиснат/сподавен; 2. неудържим, буен, неукротим, неусмирим; II. п разг. неудържим/буен човек.

irreproachability

- ['iri,prout¦ъ'biliti] n безупречност, безукорност, изрядност.

irreproachable

- [,iri'prout¦ъbl] а безупречен, безукорен, изряден, примерен; невинен.

irresistibility

- ['iri,zistъ'biliti] и непреодолимост, неотразимост.

irresistible

- [,iri'zistibl] a 1. непреодолим, неудържим; неотразим, завладяващ, покоряващ; 2. необорим, неопровержим, категоричен.

irresolute

- [i'rezъlju:t] а нерешителен, колеблив; неустановен, несигурен, неопределен.

irresolution

- [i,rezъlju:¦n] n нерешителност, колебливост, колебание; неустановеност, неопределеност, непостоянство.

irresolvable

- [,iri'zolvъbl] а 1. неразложим, неразтворим; 2. неразрешим.

irrespective

- [,iri'spektiv] a: ~ of независим от, без отношение към, без връзка с; независимо от, без оглед на.

irresponsibility

- ['iri,sponsъ'biliti] n 1. липса на отговорност; 2. безотговорност, своеволие.

irresponsible

- [,iri'sponsъbl] а 1. неотговорен (for); mentally ~ невменяем; 2. безотговорен, своеволен.

irresponsive

- [,iri'sponsiv] а 1. нереагиращ, който не отговаря/не отвръща/не се обажда (to); неотзивчив (to); 2. невъзприемчив.

irretentive

- [,iri'tentiv] а 1. незадържащ; 2. слаб (за пaмет).

irretrievable

- [,iri'tri:vъbl] а 1. незаменим, невъзвратим; 2. непоправим; безвъзвратен.

irreverence

- [i'revъrъns] n непочитане, непочтителност, неуважение.

irreverent

- [i'revъrъnt] а непочтителен.

irreversibility

- ['iri,vъ:sъ'biliti] n необратимост; непроменимост; неотменимост.

irreversible

- [,iri'vъ:sъbl] а необратим; непроменим; неотменим.

irrevocability

- [i,revъkъ'biliti] n безвъзвратност; неотменимост.

irrevocable

- [i'revъkъbl] а безвъзвратен; неотменим; окончателен, фатален.

irrigable

- ['irigъbl] а който може да се напоява/оросява/полива.

irrigate

- ['irigeit] v 1. напоявам, поливам, оросявам; прен. освежавам; 2. прокарвам канали за изкуствено напояване; 3. мед. промивам.

irrigation

- [,iri'gei¦n] n напояване, оросяване, иригация (и мед.).

irrigative

- ['irigeitiv] а напоителен, иригационен.

irritability

- [,iritъ'biliti] n 1. раздразнителност, сприхавост, избухливост; 2. физиол. чувствителност (на орган).

irritable

- ['iritъbl] а 1. раздразнителен, сприхав, избухлив, гневлив; възбудим, раздразним; 2. физиол. крайно чувствителен (за орган).

irritant

- ['iritъnt] I. а дразнещ, възбудителен (и мед.); II. п 1. дразнител; нещо, което дразни/раздразва/нервира; 2. мед. дразнещо средство.

irritate

- ['iriteit] v 1. дразня, раздразвам, разсърдвам, ядосвам, нервирам; to be ~d at/by/with дразня/раздразвам се от; to be ~d against сърдя се на; 2. физиол. дразня, правя чувствителен, възбуждам, стимулирам; 3. мед. раздразвам, възпалявам.

irritating

- ['iriteiti¤] а 1. физиол. дразнещ, възбуждащ; 2. прен. който нервира/безпокои/изважда от търпение; досаден.

irritation

- [,iri'tei¦n] n 1. раздразнение, яд; нервиране, раздразнителност; 2. мед. възпаление; сърбеж по тялото; нещо, което причинява раздразнение.

irritative

- ['iriteitiv] а дразнещ, възбудителен; който нервира; ~ fever мед. копривна треска, уртикария.

irrupt

- [i'r§pt] v 1. нахлувам, нахълтвам; 2. прен. раздвижвам се; започвам да се вълнувам/бунтувам (за група хора); 3. екол. катастрофално се увеличавам на брой.

irruption

- [i'r§p¦n] n 1. нахлуване, нахълтване, нашествие; 2. екол. каламитет.

irruptive

- [i'r§ptiv] а нашественически.

is

- [iz] вж. be.

isabel, Isabella

- ['izъbel] I. а сивожълт; II. n сивожълт цвят.

isabella

- [,izъ'belъ] I. а сивожълт; II. n сивожълт цвят.

isabelline

- [,izъ'belain] а сивожълт.

ischemia

- [is'ki:miъ] n мед. исхемия.

ischiadic, ischiatic

- [iski'AEdik, iski'AEtik] а анат. седалищен.

ishmael, lshmaelite

- ['i¦meiъl, 'i¦,miъlait] n библ., прен. парий.

isinglass

- ['aizi¤gla:s] n 1. рибен клей; желатин; 2. ам. слюда.

islam

- ['izla:m] n ислям, мохамеданство.

islamic

- [iz'lAEmik] а ислямски, мохамедански.

islamite

- ['izlъmait] n мохамеданин, мюсюлманин. ['izlъmait] а ислямски, мохамедански, мюсюлмански.

island

- ['ailъnd] n 1. остров; 2. нещо изолирано; ам. горичка в прериите; самотен хълм; 3. авт. площадка, остров(че) (за пешеходци); 4. мор. капитански мостик (на самолетоносач); 5. анат. изолирана тъкан/група клетки. ['ailъnd] v 1. превръщам в остров; изолирам, отстранявам, откъсвам; 2. осейвам (като) с острови.

island universe

- ['ailъndju:nivъ:s] n астр. галактика.

islander

- ['ailъndъ] n островитянин.

isle

- [ail] n поет., в собств. имена остров; the British I.s Британските острови.

islet

- ['ailit] n островче.

ism

- ['izъm] n обик. пренебр. "изъм", дадено учение/теория и пр.; ~s and ologies разни "изми" и "ологии".

isn't

- ['iznt] съкр. от is not.

isobar

- ['aisouba:] n метеор., физ., хим. изобар.

isobath

- ['aisouba:Ґ] n геогр. изобат.

isochromatic

- [,aisoukrou'mAEtik] a 1. опт. с еднакъв цвят; 2. физ. изохроматичен.

isochronal

- [ai'sokrъnl] а физ. едновременен; равномерен, на едиакви интервали, изохронен.

isochrous

- [ai'sokrъs] а физ. едновременен; равномерен, на едиакви интервали, изохронен.

isoclinal

- [,aisъ'klainl] геогр. I. а изоклинен; II. п изоклина.

isocline

- ['aisъklain] n геогр. изоклина.

isoclinic

- [,aisъ'klinik] а геогр. изоклинен.

isogloss

- ['aisouglos] n ез. изоглоса.

isogonic

- [,aisou'gonik] геом. I. а изогонен, равиоъгълен; II. n pl изогони.

isolable

- ['aisъlъbl] а който може да бъде изолиран/отделен/отстранен.

isolate

- ['aisъleit] v 1. изолирам (u ел.), отделям; уединявам, усамотявам; поставям под карантина; 2. хим. отделям, изолирам.

isolation

- [,aisъ'lei¦n] n изолaция; изолиране, отделяне, уединяване; ~ hospital инфекциозна болница; ~ cell единична килия (в затвор).

isolationism

- [,aisъ'lei¦ъnizm] n пол. изолационизъм.

isolator

- ['aisъleitъ] n ел. изолатор.

isomeric

- [,aisou'merik] а хим. изомерен.

isomerism

- [ai'somъrizm] n хим. изомерия.

isomerous

- [ai'somъrъs] a 1. с еднакъв брой части; 2. бот. с еднакъв брой венечни листенца.

isopod

- ['aisoupod] n зоол. рак със седем чифта крака (от разряда Isopoda).

isosceles

- [ai'sosili:z] а мат. равнобедрен.

isoseismal

- [,aisou'saizmъl] n физ. изосеист.

isotherm

- ['aisouҐъ:m] n геогр. изотерма.

isothermal

- [,aisou'Ґъ:ml] а геогр. изотермичен.

isotope

- ['aisoutoup] n хим. изотоп.

isotopy

- ['aisъtoupi] n хим. изотопия.

israeli

- [iz'reili] n гражданин/поданик на Израел.

israelite

- ['izriъlait] I. а израилтянски, еврейски; II. n израилтянии, евреин.

israelitic

- [,izriъ'litik] а израилтянски, еврейски.

israelitish

- [,izriъ'laiti¦] а израилтянски, еврейски.

issuable

- ['i¦u:ъbl,] a 1. ~ matter юр. спорен въпрос; 2. фин. който може да бъде издаден/пуснат (за облигация).

issuance

- ['i¦u:ъns] n 1. излизане, издаване; публикуване; пусканс; 2. изтичане, извиране; 3. изход, резултат, край.

issue

- ['i¦u:] n 1. издание; издаване, публикуване, пускане; тираж; today's ~ днешният брой; 2. фин. емисия; отпускане (на заем и пр.); 3. излизане; извиране; изтичане, оттичане; изливане; 4. изход, излаз; устие; 5. юр. потомство; потомък; without ~ бездетен; 6. изход, резултат; край; последица, следствие; to force the ~ налагам взимането на решение; in the ~ в края на краищата, в последна сметка; 7. (спорен) въпрос; (предмет на) спор; разногласие; ~ of fact юр. спор по фактическата страна на дело; ~ of law юр. спор по тълкуването на закона; the point/question at ~ спорният въпрос; to be at ~ 1) предмет съм на спор, поставен съм на обсъждане; 2) не се съгласувам/схождам; противореча, в противоречие съм; споря, в конфликт съм (with с); to bring an ~ to a close разрешавам въпрос; to join/take ~ споря, влизам в спор (with с); to join ~ юр. 1) приемам решение, предложено от противната страна; 2) повдигам съвместно с някого спорен въпрос пред съда; to make an ~ of s.th. правя въпрос от нещо; to put to the ~ поставям за окончателно обсъждане; 8. мед. отвърстие, отвор (за дренаж на рана и пр.); инцизия, (изтичаща кръв/гной от) разрез; 9. юр. добив, доход (от земя и пр.); 10. прен. рожба, плод. ['i¦u:] v 1. издавам, пускам, публикувам; пускам в обръщение (пари и пр.); 2. излизам, появявам се; изтичам; извирам (from, out, forth); 3. произхождам, произлизам, резултат съм (from); имам за резултат (in); 4. изпускам, излъчвам (светлина, топлина, дим и пр.); 5. отпускам, давам; снабдявам (и воен.); to ~ a soldier with a rifle, etc., to ~ a rifle, etc. to a soldier снабдявам войник с пушка и пр.; 6. ост. юр. раждам се/произхождам от.

issueless

- ['i¦u:lis, 'isju:lis] а 1. юр. без деца, бездетен; 2. без излаз/изход; 3. без резултат.

isthmus

- ['ismъs] n 1. геогр. провлак; 2. анат., бот., зоол. тясна част, съединяваща две по-широки части.

it

- [it] pron pers 1. за предмети, животни и малки деца той, тя, то; 2. това; лицето, за което става дума; who is ~? кой e? ~ is me аз съм; 3. като подлог на безл. гл., не се превежда: ~ is cold студено е; ~ is time/winter време/зима е; 4. като заместител на сложен подлог, допълнение, обик. не се превежда: ~ is said that казва се/казват, че; he will have ~ that твърди, че; I owe ~ to you that на теб дължа това, че; 5. за подчертаване на някоя част от изречението, не се превежда: ~ was there that they met там (именно) се срещнаха; 6. в качество на допълнение при глаголи, които обик. са непрех.: to cab ~ отивам с такси. [it] n 1. разг. идеал, връх на съвършенство; точно това, което е нужно; he thinks he is ~ много си въобразява; 2. разг. личен чар; sl. сексапил; 3. този, който жуми/гони и пр. (при детски игри).

it's

- [its] съкр. от it is.

italian

- [i'tAEljъn] I. а италиански; II. n 1. италианец; 2. италиански език.

italian hand

- [i'tAEljъn,hAEnd] Italian handwriting.

italian handwriting

- [i'tAEljъn'hAEnd,raiti¤] n латинско (неготическо) писмо.

italian warehouseman

- [i'tAEljъn'wЁъhausmъn] n бакалин, особ. продавач на италиански бакалски стоки.

italianate

- [i'tAEljъneit] а в италиански стил/вид. [i'tAEljъneit] v поиталианчвам; следвам италиански образци.

italianize

- [i'tAEljъnaiz] italianate«.

italic

- [i'tAElik] I. а 1. печ. курсивен; 2. eз. I. италийски; II. п 1. pl печ. курсив; 2. eз. I. италийски езици.

italicise

- [i'tAElisaiz] v печ. 1. печатам с курсив; 2. подчертавам (с вълнообразна линия) в ръкопис като означение за курсив.

itch

- [it¦] n 1. сърбеж; 2. краста; 3. прен. силно желание, краста; ~ for money ламтеж за пари. [it¦] v 1. сърби ме; причинявам сърбеж; 2. горя от непреодолимо желание; to have an ~ing palm 1) лаком съм за пари; 2) стиснат съм; to ~ for trouble търся си белята.

itch-mite

- ['it¦mait] n зоол. кърлеж, който причинява краста (Sarcoptes scabiei).

itchiness

- ['it¦inis] n сърбене; сърбеж.

itchy

- ['it¦i] a 1. който сърби; 2. крастав.

item

- ['aitъm] n 1. точка, пункт (в списък, дневен ред); параграф; номер (в програма); 2. новина, съобщение, бележка (във вестник); 3. артикул. ['aitъm] adv също (при изброяване). ['aitъm] v отделям/изреждам по точки; включвам като точка.

itemize

- ['aitъmaiz] v изброявам/записвам/вписвам точка по точка/подробно.

iterance

- ['itъrъns] n (пре)повтаряне; повторение.

iterancy

- ['itъrъnsi] n (пре)повтаряне; повторение.

iterate

- ['itъreit] v (пре)повтарям.

iteration

- [,itъ'rei¦n] iterance, -cy.

iterative

- ['itъrъtiv] a 1. повтарящ се; 2. грам. итеративен.

itineracy

- [i'tinъrъsi] n 1. странствуване, кръстосване, пътуване; 2. обикаляне (по служба).

itinerancy

- [i'tinъrъnsi] itineracy.

itinerant

- [i'tinъrъnt] I. а 1. странствуващ, пътуващ; 2. който обикаля (по служба); II. п 1. странствуващ проповедник/музикант и пр.; 2. скитник.

itinerary

- [ai'tinъrъri] I. а пътен; II. n 1. маршрут, път; 2. пътепис; 3. пътеводител.

itinerate

- [i'tinъreit] v 1. странствувам, пътешествувам, пътувам; 2. обикалям, обхождам (по служба).

its

- [its] pron poss негов.

itself

- [it 'self] pron 1. reft се, себе си, си; by ~ от само себе си; in ~ сам по себе си; of ~ от само себе си; 2. самият (за усилване).

ivied

- ['aivid] а обрасъл с бръшлян.

ivory

- ['aivъri] n 1. слонова кост; 2. бивник (на слон, морж и пр.); 3. цвят слонова кост; 4. често рl разг. предмет от слонова кост; 5. pl sl. клавиши на пиано; зарове; билярдни топки; зъби; 6. attr от слонова кост; с цвят на слонова кост; black ~ ист. разг. негри роби.

ivory black

- [,aivъri'blAEk] n черна боя (от горена слонова кост).

ivory tower

- [,aivъri'tauъ] n кула на мечтите; бягство от действителността.

ivy

- ['aivi] n бот. бръшлян (Hedera helix).

ivy League

- ['aivili:g] n ам. група университета в североизточните щати на високо академично равнище.

izard

- ['izъd] n зоол. вид пиренейска дива коза (Rupicapra rupicapra).

izzard

- ['izъd] n ост. названието на буквата Z.

j

- [djei] n буквата J.

jab

- [djAEb] v (-bb-) ръгам, мушкам; намушвам; пробождам; набучвам, забивам (into); ~ out избождам. [djAEb] n 1. (внезапен) удар; ръгване, мушване; пробождане, промушване; 2. разг. инжекция; ваксинация.

jabber

- ['djAEbъ] v 1. бърборя, дърдоря, бръщолевя; 2. ломотя, изломотвам. ['djAEbъ] n 1. бърборене, дърдорене, бръщолевене; 2. ломотене.

jabberwocky

- ['djAEbъ,woki] n пародия на език; безсмислица.

jabot

- ['jAEbou] n фр. жабо, нагръдник.

jacinth

- ['djAEsinҐ] n минер, хиацинт.

jack

- [djAEk] n 1. J. умал. за John; 2. човек, момче (и J.); every man ~ всички (без изключение); J. of all trades човек, който го бива за всичко; J. and Jill момче и момиче; 3. моряк (и J. tar); 4. ост. работник; надничар; 5. карти вале, момче; 6. Мъжкото на различии животни; мъжко магаре; 7. = jackrabbit; 8. = jackdaw; 9. млада щука; 10. тех. Подемно устройство; крик; пост; 11. приспособление за въртене на шиш; 12. ел. пружинен превключвател; бутон; 13. дефлектор, шапка (на комин); 14. Малка топка, по която се прицелват (при вид кегелбан); 15. = jackstone 2; 16. събувалка (за ботуши); 17. Малък корабен национален флаг; 18. кожена кана (за вино) (и black ~); 19. ист. кожена войнишка куртка; 20. sl. ракия; 21. ам. sl. пари; 22. ам. sl. детектив. [djAEk] v 1. тех. (по)вдигам с крик (up); 2. разг. качвам, повишавам (цени, надници) (up); 3. изоставям, зарязвам (in, up).

jack Frost

- ['djAEk'frost] n Баба Зима.

jack Ketch

- ['djAEkket¦] n палач.

jack tar

- ['djAEkta:] n моряк, матрос (n J. tar).

jack-a-dandy

- ['djAEkъ'dAEndi] n франт, конте, денди.

jack-in-office

- ['djAEkin,ofis] n дребен началник, който си придава важност.

jack-in-the-box

- ['djAEkinъboks] n играчка с човече на пружина, което изскача от кутийка.

jack-in-the-green

- ['djAEkinъgri:n] n човек, окичен със зеленина (на пролетен празник).

jack-o'-lantern

- ['djAEko,lAEntъn] n 1. = will-o'-the-wisp 1; 2. фенер от тиква и пр. с изрязани очи, уста, нос.

jack-plane

- ['djAEkplein] n дърводелско ренде/копач, дълбач.

jack-towel

- ['djAEk,tauъl] n кърпа за ръце (със съединени краища, закачена на ролка).

jackal

- ['djAEko:l] n 1. зоол. чакал (Canis aureus); 2. прен. човек, който върши черната работа на другиго; раболепен човек; мекере.

jackanapes

- ['djAEkъneips] n 1. нахалник; 2. пакостливо дете/момче; прен. маймуна; 3. франт, празноглавец; 4. ост. маймуна.

jackaroo

- ['djAEkъ.ru:] n австрал. разг. 1. нов/неопитен заселник; 2. нов работник в овцевъдна ферма и пр.

jackass

- ['djAEkAEs] n 1. магаре (мъжко); 2. прен. глупак, магаре.

jackboot

- ['djAEkbu:t] n 1. висок ботуш до над коляното; 2. прен. грубо държане; военщина.

jackdaw

- ['djAEkdo:] n зоол. чавка, гарга (Corvus monedula).

jacket

- ['djAEkit] n 1. жакет, сако; куртка; яке; 2. Блуза (на жокей); 3. козина, кожух (на животно); 4. Кора (на картоф), boiled in their ~s сварени необелени (за картофи); 5. тех. изолация, кожух (на тръба, бойлер); обвивка, обшивка; 6. обложка, обвивка (на книга и пр.); to dress down/trim/warm/dust s.o.'s ~ for him разг. набивам/напердашвам някого. ['djAEkit] v 1. обвивам, слагам обвивка на; 2. разг. набивам, напердашвам.

jackhammer

- ['djAEk,hAEmъ] n пневматичен чук.

jackknife

- ['djAEknaif] n 1. голямо сгъваемо джобно ножче; 2. сп. лястовичка (холандски скок във вода). ['djAEknaif] v 1. свивам се (на две); карам да се свие; 2. авт. извивам се под остър ъгъл (за ремарке).

jackleg

- ['djAEkleg] а 1. неопитен; любителски; 2. безскрупулен; 3. импровизиран; временен.

jackpot

- ['djAEkpot] n 1. покер банка, която се играе, само ако първият играч има поне две валета; 2. нарастваща печалба при различии игри, лотарии и пр.; 3. голям/неочакван късмет/награда; to hit the ~ разг. изваждам голям късмет; удрям кьоравото; 4. ам. опасно положение, затруднение; in the ~ натясно.

jackrabbit

- ['djAEkrAEbit] n зоол. голям сев.-ам. заек от рода Lepus.

jackscrew

- ['djAEkskru:] n тех. винтов крик; винт на крик.

jacksnipe

- ['djAEksnaip] n зоол. 1. вид малък бeкас (Limnocryptes gallinula); 2. Уилсонов/американски бекас (Capella delicata).

jackstone

- ['djAEkstoun] n 1. камъче/желязна пластинка за детска игра; 2. pl игра с камъчета/железни пластинки.

jackstraw

- ['djAEkstro:] n 1. сламено чучело; 2. незначителен човек; 3. пръчица за някои игри; 4. pl игра с пръчици, микадо.

jacob's ladder

- ['djeikъbz,lAEdъ] n 1. висока стълба; 2. мор. въжена стълба с дървени стъпала; 3. бот. градинско увивно растение (Polemonium caeruleum).

jacobean

- [,djAEko'bi:ъn] а от епохата на английския крал Джеймс 1 (1603—1625 г.).

jacobin

- [] n качулат гълъб.

jacobinic

- [,djAEko'binikl] а ист. якобински.

jacobinical

- [,djAEko'binikl] а ист. якобински.

jacobite

- ['djAEkobait] n ист. привърженик на Стюартите след 1688 г.

jaconet

- ['djAEkъnet] n вид мек памучен плат.

jacquard

- ['djAEka:d] n 1. стан за жакардови тъкани (и ~ loom); 2. жакардова тъкан.

jacquerie

- [,jAEkъ' ri:] n фp. ист. Жакерия; j. селско въстание.

jactation

- [djAEk'tei¦n] n 1. ряд. самохвалство; 2. = jactitation 2.

jactitation

- [,djAEkti'tei¦n] n 1. юр. лъжливо твърдение; 2. мед. мятане, гърчене, конвулсии, спазми.

jade

- [djeid] n минер. нефрит. [djeid] n 1. кранта, дръглив кон; 2. лоша/невярна жена; прен. кучка. [djeid] v 1. (пре)уморявам (се); 2. тормозя.

jaded

- ['djeidid] а 1. измъчен, изтощен; 2. преситен; ~ appetite убит апетит; прен. преситеност.

jaeger

- ['jeigъ] n 1. егерова тъкан; 2. обик. pl егерови долни дрехи.

jaffa

- ['djAEfs] n вид голям портокал (и ~ orange).

jag

- [djAEg] n 1. остър издатък, зъбец (и на скала); 2. съдрано място. [djAEg] v (-gg-) 1. нащърбявам; назъбвам; 2. съдирам. [djAEg] n 1. sl. пияно/наркотично състояние; напиване; 2. sl. количество алкохол/наркотик, което може да поеме човек; 3. разг. повишена активност/емоционалност; възбуда.

jagged

- [djAEgid] а 1. нащърбен; назъбен; грапав; 2. съдран. [djAEgid] а ам. sl. пиян.

jaggy

- ['djAEgi] jagged.

jaguar

- ['djAEgjuъ] n зоол. ягуар (Panthera onca).

jail

- [] jailbird, jailer, gaol, gaolbird, gaoler, -or.

jain

- [djain] n (член на) индуската религиозна секта джайна.

jaina

- [djainъ] n (член на) индуската религиозна секта джайна.

jalap

- ['djAElъp] n вид разслабително средство.

jaloppy

- [djъ'lopi] n sl. таратайка (за автомобил, самолет).

jalopy

- [djъ'lopi] n sl. таратайка (за автомобил, самолет).

jalousie

- ['jAElu:zi:] n фр. жалузи.

jam

- [djAEm] v (-mm-) 1. натискам, притискам; приклещвам; смазвам; 2. тъпча (се), натъпквам (се), претъпквам (се); напъхвам (се) (into); 3. задръствам (се); 4. тех. заяждам, заклинвам (се); 5. рад. заглушавам; 6. муз. импровизирам (джаз); jam on 1) нахлупвам (шапка); 2) авт. удрям (спирачки); jam out 1) смачквам (цигара); 2) рад. заглушавам, правя неразбираем; jam up задръствам; блокирам; to be ~med up ам. sl. загазил съм. [djAEm] n 1. натискане, притискане, смазване; 2. натъпкване, претъпкване; 3. задръстване, натрупване; навалица, блъсканица; тъпканица; 4. тех. заяждане, засечка; заклинване, блокиране; 5. рад. заглушаване; 6. разг. трудно/неудобно положение; to be in а ~ натясно съм, загазил съм; 7. = jam session. [djAEm] n 1. конфитюр, сладко; 2. разг. късмет; нещо лесно/приятно; money for ~ sl. аванта. [djAEm] v 1. правя мармалад (от); 2. намазвам с мармалад.

jam session

- ['djAEm,se¦n] n ам. сбирка на джазови музиканти за изпълнение на импровизирана джазова музика.

jamb

- [djAEm] n 1. стр. странична част на каса на врата/прозорец; 2. обик. рl странични стени на камина; 3. тех. подставка, подпора, опора.

jamboree

- [,djAEmbъ'ri:] n 1. sl. джамборе, веселба, гуляй; 2. джамборе на скаути, събор.

jammer

- ['djAEmъ] n рад. станция/предавател за активни смущения.

jane

- [djAEin] n sl. жена; момиче (и j).

jangle

- ['djAEgl] v 1. дрънкам, дрънча; 2. говоря шумно/сърдито; дърля се, карам се; 3. дразня (нервите). ['djAEgl] n 1. дрънчене, дрънкане; 2. дърлене, кавга.

janissary

- ['djAEsъi] n ист. яничар.

janitor

- ['djAEnitъ] n 1. портиер, вратар; 2. разсилен.

janizary

- ['djAEnizъri] = janissary.

january

- ['djAEnjuъri] n януари.

janus-faced

- ['djeinъsfeist] а двуличен.

jap

- [djAEp] разг. I. а японски; II. n японец.

japan

- [djъ'pAEn] n 1. черен японски лак; 2. японско изделие/стил; 3. attr 1) лакиран с японски лак; 2) в японски стил. [djъ'pAEn] v лакирам с черен японски лак.

japanese

- [,djAEpъ'ni:z] I. а японски; II. n 1. (pl без изменение) японец; 2. японски език.

jape

- [djeip] v 1. шегувам се; 2. подигравам се, надсмивам се. [djeip] n 1. шега; 2. подигравка.

japhetic

- [djei'fetik] а ез. яфетически, индоевропейски.

jar

- [djа:] v (-rr-) 1. дразня ухото; 2. дразня; шокирам; отблъсквам, отвращавам (on, upon); 3. Разтърсвам се, раздрусвам се (и прен.); вибрирам; 4. удрям се, блъскам се, сблъсквам се (upon, against); 5. не се съгласувам; сблъсквам се (за мнение) (with); 6. споря; дърля се; карам се. [djа:] n 1. рязък шум/звук; 2. удар, сблъскване; сътресение; 3. шок; неприятно усещане/дразнене; the news gave me a nasty ~ новината ме изненада много неприятно/ме разтърси; 4. прен. несъгласие, спор, разногласие; караница; сблъскване на мнения/интереси; 5. тех. вибрация; трептение. [djа:] n делва; гърне; буркан. [djа:] n разг.: on the ~ открехнат.

jardiniere

- [,ja:di'njЁъ] n фр. 1. жардиниера; 2. постен гювеч.

jargon

- ['dja:gъn] n 1. жаргон; 2. неразбираем език/говор; изкуствен/предвзет език. ['dja:gъn] v говоря/пиша на жаргон.

jargonize

- ['dja:gъnaiz] v говоря/пиша на жаргон.

jarring

- ['dja:ri¤] а 1. дразнещ, рязък; 2. шокиращ; раздрусващ.

jasmine

- ['djAEsmin] n бот. жасмин.

jasper

- ['djAEspъ] n минер. яспис.

jaundice

- ['djo:ndis] n 1. мед. жълтеница; 2. предубеждение; неприязън; завист. ['djo:ndis] v 1. причинявам жълтеница; 2. обик. рр. to take a ~d view of гледам с предубеждение/неприязън/завист/песимистично на.

jaunt

- [djo:nt] n излет, екскурзия. [djo:nt] v ходя на излет/екскурзия.

jaunting car

- ['djo:ti¤ka:] n ирландска двуколка.

jaunty

- ['djo:nti] а 1. весел, жив; жизнерадостен; 2. самодоволен, наперен.

javanese

- [,dja:vъ'ni:z] I. а явански; II. n 1. яванец; 2. явански език.

javelin

- ['djAEvlin] n копие (за хвърляне) (и сп.).

jaw

- [djo:] n 1. челюст (и тех.); 2. pl ждрело; 3. разг. (обидни) приказки; дърдорене; нотация, конско евангелие; hold your ~! затваряй си устата! in the ~s of death в ноктите на смъртта. [djo:] v sl 1. приказвам, дърдоря, меля, опявам; 2. чета морал/конско евангелие; газя (at s.o. някого).

jaw-breaker

- ['djo:,breikъ] n 1. sl. трудна за произнасяне дума; 2. тех. челюстна трошачка.

jay

- [djei] n 1. зоол. сойка (Garrulus glandarius); 2. sl. глупав човек, наивник; дърдорко.

jaywalk

- ['djeiwo:k] v ам. нарушавам правилата за уличното движение (за пешеходец).

jazz

- [djAEz] n 1. джаз(ова музика); 2. живост, енергичност; 3. яркост; 4. sl. празни приказки; и разни други; и тем подобии, и прочие и прочие; the wind and the waves and all that ~ вятърът и вълните и прочие и прочие. [djAEz] а 1. джазов; 2. жив, буен; 3. ярък, крещящ (за цвят); просташки. [djAEz] v 1. свиря джаз(ова музика); танцу вам джаз; 2. джазирам; 3. внасям живост, оживявам (обик. с up).

jazz band

- ['djAEzbAEnd] n джазов оркестьр.

jazzist

- ['djAEzist] n изпълнител на джаз, член на джазов състав.

jazzman

- ['djAEmъn] = jazzist.

jazzy

- ['djAEzi] = jazz« 2, 3.

jealous

- ['djelъs] a 1. ревнив; to be ~ of ревнувам; 2. завистлив; to be ~ of s.o. завиждам някому; 3. подозрителен; 4. ревностен, грижлив; бдителен; to be ~ of o.'s honour/rights ревностно пазя честта/правата си; to keep a ~ eye on зорко следя.

jealousy

- ['djelъsi] n 1. ревност, ревнивост; 2. завист; 3. подозрителност.

jean

- [djein, dji:n] n 1. джинсов плат; 2. pl [dji:nz] джинси; работен комбинезон/панталон.

jeep

- [dji:р] n 1. джип(ка); 2. малък самолет.

jeer

- [djiъ] v подигравам се, надсмивам се (at), осмивaм. [djiъ] n подигравка, присмех.

jehad

- [] = jihad.

jehovah

- [dji'houvъ] n рел. Йехова.

jejune

- [dji'dju:n] а книж. 1. оскъден, беден (за храна и пр.); беден, неплодороден (за почва); 2. прен. безсъдържателен; скучен, сух; 3. наивен, незрял.

jell

- [djel] v разг. 1. желирам (се); 2. прен. Оформявам (се); the party wouldn't ~ не се създаде настроение сред гостите.

jelly

- ['djeli] n 1. желе; пелте; 2. пихтия. ['djeli] v желирам (се), ставам/правя на пелте.

jellyfish

- ['djelifi¦] n 1. зоол. медуза (Hydrozoa, Scyphozoa); 2. прен. мекотело.

jemmy

- ['djemi] n 1. сгъваем лост на крадец (за разбиване на врати и пр.); 2. овнешка глава (ядене).

jennet

- ['djenit] n 1. дребна порода испански коне; 2. магарица; 3. муле.

jenny

- ['djeni] n 1. тех. мостови подемен кран; 2. предачна машина (обик. spinning ~); 3. билярд вид удар; 4. женската на някои животни; ~-ass магарица, ослица; ~ -wren (женско) орехче (птица).

jeopardize

- ['djepъdaiz] v книж. излагам на опасност, рискувам.

jeopardy

- ['djepъdi] n книж. опасност, риск; to put in ~ излагам на риск/опасност, риску вам.

jerboa

- [djъ:'bouъ] n зоол. вид пустинен гризач (от сем. Dipodidae).

jeremiad

- [,djeri'maiъd] n (й)еремиaда; оплакване.

jericho

- ['djerikou] n библ. Йерихон; ago to ~! върви по дяволите!

jerk

- [djъ:k] n 1. рязко/внезапно движение; тласък, тласкане; дръпване; друсане; трепване; to stop with a ~ спирам рязко (за кола); 2. конвулсия (на мускул), спазма; рl мед. хорея; 3. pl разг. гимнастически упражнения; 4. sl. мижитурка. [djъ:k] v 1. тласкам; дръпвам (се) рязко; хвърлям (се), правя рязко движение; трепвам; to ~ to a stop спирам рязко; 2. цръквам (сода); jerk out изговарям на пресекулки/отсечено; казвам отсечено/рязко; jerk up вдигам рязко (глава); стряскам. [djъ:k] v суша на слънце (пастърма). [djъ:k] n пастьрма.

jerked meat

- [djъ:kt'mi:t] = jerk.

jerkin

- ['djъ:kin] n 1. ист. къс прилепнал кожен жакет; 2. късо яке без ръкави.

jerkwater

- ['djъk,wo:tъ] n ам. разг. 1. затънтено градче; 2. бавен местен влак; 3. attr затънтен; бавен; маловажен, незначителен.

jerky

- ['djъ:ki] а 1. рязък, внезапен, отривист; 2. друсащ (за кола); 3. нервен; конвулсивен; на пристъпи. ['djъ:ki] = jerk.

jeroboam

- [,djerъ'bouъm] n голяма бугилка за вино.

jerry

- ['djeri] n sl. нощно гьрне.

jerry-builder

- ['djeri,bildъ] n строител/предприемач спекулант.

jerry-building

- ['djeri,bildi¤] n направен набързо/недобросъвестен строеж.

jerry-built

- ['djeribilt] а паянтов, построен как да е/лошо.

jerrycan

- ['djerikAEn] n бидон.

jersey

- ['djъ:zi] n 1. жарсе; 2. вълнена фланелка/блуза; пуловер; 3. порода млечни крави.

jessamine

- ['djesъmin] = jasmine.

jest

- [djest] n 1. шега, смешка; закачка; in ~ на шега; 2. подигравка, насмешка; 3. предмет на шеги/присмех. [djest] v 1. шегувам се, закачам се (with); 2. подигравам се, надсмивам се (at s.o.).

jest-book

- ['djestbuk] n сборник от смешки и анекдоти.

jester

- ['djestъ] n 1. шегаджия, шегобиец, смешник; 2. ист. шут, палячо.

jesting

- ['djesti¤] а 1. шеговит; закачлив; 2. насмешлив, присмехулен.

jesuit

- ['djezjuit] n 1. (й)езуит; 2. лицемер, интригант.

jesuitic

- [,djezju'itik] а 1. (й)езуитски; 2. прен. лицемерен, двуличен, подъл, коварен.

jesuitical

- [,djezju'itikl] = Jesuitic.

jesuitism

- ['djezjuitizm] n 1. (й)езуитщина; 2. прен. лицемерие, подлост, интригантство.

jesuitry

- ['djezjuitri] = Jesuitism.

jesus

- ['dji:zъs] n рел. Исус.

jet

- [djet] n 1. минер. гагат, черен кехлибар; 2. лъскав/блестящ черен цвят; 3. attr гагатен; с лъскав/блестящ черен цвят. [djet] v (-tt-) 1. изхвърлям на струя; бликам, избликвам, струя; 2. пътувам с реактивен самолет. [djet] n 1. струя; 2. тех. жигльор; дюза, горелка; хидромонитор; 3. реактивен самолет/двигател; 4. attr реактивен.

jet lag

- ['djetlAEg] n отпадналост след продължително пътуване с реактивен самолет.

jet set

- ['djet'set] n богати хора, които често пътуват с реактивни самолети.

jet-black

- [,djet'blAEk] а смолисточерен.

jet-engine

- ['djet'endjin] n реактивен двигател.

jet-prop

- [djetprop] = jet-propelled.

jet-propelled

- [,djetprъ'peld] а ав. 1. с реактивен двигател; 2. много бърз, с бързина на реактивен самолет.

jet-propulsion

- ['djetprъ'p§l¦n] n ав. реактивно задвижване/двигател.

jeton

- [] = jetton.

jetsam

- ['djetsъm] n 1. товар, изхвърлен от кораб при авария; 2. прен. отрепка.

jettison

- ['djetisn] v 1. изхвърлям (товар - от кораб, самолет); 2. прен. отказвам се от; пожертвувам; изхвърлям. изоставям. ['djetisn] n 1. изхвърляне на товар от кораб/самолет (при авария); 2. = jetsam 1.

jetton

- ['djetъn] n жетон.

jetty

- ['djeti] n 1. вълнолом; 2. насип, дига; 3. пристан, кей; 4. арх. еркер; закрит балкон. ['djeti] v издавам се навън/напред. ['djeti] = jet-black.

jew

- [dju:] n 1. евреин; 2. прен. sl. j. лихвар; скъперник; кожодер.

jew's harp

- [,dju:z'ha:p] n муз. драмбой, бръмбазък.

jewel

- ['dju:ъl] n 1. скъпоценен камък; 2. pl бижута, скъпоценности, украшения; 3. камък (на часовник); 4. прен. съкровище. ['dju:ъl] v (-ll-) украсявам със скъпоценни камъни; монтирам скъпоценни камъни (в, на).

jewelery

- [] = jewellery.

jeweller

- ['djuъlъ] n бижутер, златар.

jeweller's putty

- [] = puttyЄ 2.

jewellery

- ['dju:ъlri] n скъпоценности, бижута.

jewess

- ['dju:is] ж.р. от Jew 1.

jewish

- ['dju:i¦] а еврейски.

jewry

- ['djuъri] n 1. евреите, еврейският народ; еврейство; 2. гето, еврейски квартал; 3. ист. Юдея.

jezebel

- ['djezъbl] n развратница, безсрамница.

jib

- [djib] n 1. мор. кливер; 2. тех. стрела на кран, кранова греда; the cut of o.'s ~ външният вид/фасонът на някого. [djib] v (-bb-) мор. 1. завъртвам (се), обръщам (се); 2. обръщам (платно). [djib] v (-bb-) 1. спирам неочаквано, дърпам се назад/настрани (за кон и пр.); 2. прен. спирам (се), опъвам се, закучвам се; колебая се (at). [djib] n кон и пр., които се дърпа.

jib-boom

- [,djib'bu:m] n мор. утлегар.

jib-door

- ['djibdo:] n скрита/тайна врата.

jibber

- ['djibъ] = jib.

jibe

- [djaib] = gibe. [djaib] = jib. [djaib] v ам. разг. съгласявам се; съгласувам се (с).

jiff

- ['djif] n разг. миг, минутка, момент; in a ~ ей сега; веднага; в един миг.

jiffy

- ['djifi] n разг. миг, минутка, момент; in a ~ ей сега; веднага; в един миг.

jig

- [djig] n 1. муз. жига (и танцът); 2. sl. номер, шега, трик; the ~ is up всичко е свършено/пропадна; край; 3. мин. промивна/утаечна машина; 4. тех. приспособление за захващане; стяга; направляваш шаблон; 5. печ. матрица; 6. стр. напречна греда; 7. риболовна кука. [djig] v (-gg-) 1. танцувам/свиря жига; 2. движа се бързо с резки движения; друсам (се), подскачам; 3. мин. промивам руда, обогатявам по мокър начин; 4. печ. работя с матрица; 5. сортирам; 6. ловя риба с въдичка.

jigger

- ['djigъ] n 1. метал. флотатор; 2. мин. промивачка; 3. мор. малко корабно платно; малък скрипец; 4. грънчарски чекрък; 5. билярд подпорка за щека; голф пръчка с желязна главичка; 6. мярка (около 50 г) в рецепти за коктейл; 7. sl. приспособление, заврънгачка; 8. късо дамско палто. ['djigъ] n зоол. (вид тропическа) бълха (Sarcopsylla penetrans).

jiggered

- ['djigъd] a: I'm ~ if I know да пукна, ако знам.

jiggery-pokery

- [,djigъri'poukъri] n разг. 1. далавера, нечиста работа; измама; 2. глупости, дрън-дрън.

jiggle

- ['djigl] n трионче, машинен резбарски лък.

jigsaw

- ['djigo:] n трионче за ажурна резба.

jigsaw puzzle

- ['djigso:,p§zl] n картина, която се нарежда от отделни изрязани парченца (игра).

jihad

- [dji'ha:d] n араб. 1. хазават, "свещена война" (на мюсюлманите); 2. прен. (кръстоносен) поход.

jilt

- [djilt] n кокетка, флиртаджийка; момиче, което зарязва любимия си; ряд. мъж, които зарязва любимата си. [djilt] v оставям, зарязвам (любимия, ряд. любимата си).

jim Crow

- ['djim'krou] n ам. 1. презр. негър (прозвище, употребявано от расистите); 2. дискриминация, особ. спрямо негрите; 3. attr за негри.

jim-Crowism

- ['djimkrou,izm] n ам. дискриминация спрямо негрите.

jim-crow

- ['djim'krou] n тех. огъвачка.

jimcrack

- ['djimkrAEk] = gimcrack«.

jimjams

- ['djimdjAEmz] n pl sl. 1. делириум тременс; 2. нервност; потиснатост; to have/get the ~ прен. цял се разтрепервам: to give s.o. the ~ карам някого да се разтрепери от нерви.

jimmy

- ['djimi] = jemmy 1.

jingle

- ['dji¤gl] v дрънча, дрънкам, звънтя. ['dji¤gl] n 1. дрънчене, дрънкане, звънтене, звън(теж); 2. звучен/алитеративен (често безсмислен) стих; 3. лесно запомнящ се стих/мелодия; 4. (покрита) двуколка.

jingo

- ['dji¤gou] n (екзалтиран) шовинист; патриотар; ураджия; by (the living) ~! дявол да го вземе! брее! е-е! ей богу!

jingoism

- ['dji¤gouizm] n шовинизъм, патриотарство, ураджилък.

jink

- [dji¤k] v отклонявам се/извивам се бързо/рязко; разг. правя бърза маневра (за да се измъкна). [dji¤k] n бързо отклоняване/маневра; high ~s шумна веселба.

jinn, jinnee

- [djin, dji'ni:] n (pl -s [-z]; -ees [-i:z]) дух магьосник.

jinrickisha

- [,djin'riki¦ъ] = ricksha(w).

jinricksha

- [,djin'rik¦ъ] = ricksha(w).

jinx

- [djinks] n разг. кутсуз човек; човек/нещо, което носи нещастие.

jitney

- ['djitni] n ам. 1. sl. монета от пет цента; 2. евтин автобус; 3. attr евтин; калпав.

jitter

- ['djitъ] v треперя; нервнича.

jitterbug

- ['djitъb§g] n sl. 1. (човек, който танцува) буен танц със съпровод от джазова музика; 2. паникьор. []v sl. танцувам буйно със съпровод от джазова музика.

jitters

- ['djitъz] n разг. уплаха, паника; нерви; to have/get the ~s паникьосвам се; to give s.o. the ~s изплашвам някого.

jittery

- ['djitъri] а изплашен, паникьосан; нервен.

jiujitsu

- [] = jujitsu.

jive

- [djaiv] n 1. (бърз танц със съпровод на) жива джазова музика; 2. sl. жаргон на джазови изпълнители; 3. sl. баламосване. [djaiv] v 1. танцувам на/свиря жива джазова музика; 2. sl. баламосвам; 3. sl. закачам, дразня.

jo

- [djou] n шотл. любим.

job

- [djoub] n 1. библ. Йов; 2. прен. много търпелив човек; ~ 's comforter човек, който вместо да утеши някого, засилва мъката му; ~ 's news лоша вест; ~'s post носител на тъжна/лоша вест.

job's tears

- ['djoubz,tiъz] n 1. бот. вид салеп (Coix lacryma); 2. семената на това растение, който се използуват като мъниста.

job-hopping

- ['djob,hopi¤] n ам. често сменяне на служба (за по-висока заплата).

jobation

- [djou'bei¦n] n разг. проповед, морал, конско евангелие.

jobber

- ['djobъ] n 1. човек, който върши случайна работа; работник на акорд/парче; 2. търговски/борсов посредник, комисионер; 3. човек, който дава под наем коне и коли; 4. ам. ангросист, търговец на едро; 5. гешефтар, спекулант; човек, който използува положението си за лични цели.

jobbery

- ['djobъri] n гешефт, спекулация, афера, нечиста сделка; използуване на положението си за лични цели.

jobbing

- ['djobi¤] n 1. вършене на случайна/нередовна работа; работа на акорд/парче; 2. търговия с ценни книжа; борсова спекулация/игра; 3. покупко-продажба; 4. attr 1) който върши случайна работа; който работи на акорд; 2) печ. акцидентен; ~ work акциденция.

jobholder

- ['djob,houldъ] n ам. 1. човек на редовна работа; 2. държавен служител.

jobless

- ['djoblis] а безработен.

jobmaster

- ['djob,ma:stъ] n човек, който дава под наем коне и коли.

jock

- [djok] n 1. жокей; 2. ам. = jockstrap; 3. ам. sl. атлет.

jockey

- ['djoki] n 1. жокей; 2. ам. в съчет. човек, който борави с/кара и пр. нещо; car ~ шофьор; pencil ~ писар. ['djoki] v l. мамя, измамвам, излъгвам, подхлъзвам; to ~ s.o. into doing s.th. подвеждам някого да направи нещо; to ~ s.o. out of s.th. измъквам нещо от някого; to ~ s.o. out of his job ставам причина някой да си загуби работата; to ~ s.o. away/out/in примамвам/прилъгвам някого; to ~ a transaction извършвам нечиста сделка; to ~ for s.th. правя интриги, за да получа/постигна нещо; 2. маневрирам; to ~ a truck into position маневрирам с камион, за да го доведа в желаното положение; to ~ for position мъча се да заема изгодно положение/да докарам нещо в изгодно положение (и прен.); 3. ам. жокей съм.

jockeying

- ['djokii¤] n 1. жокейство; 2. измама; подхлъзване; мошеничество, интриги; 3. прен. пазарлъци, маневри.

jocko

- ['djokou] n разг. шимпанзе; маймуна.

jockstrap

- ['djokstrAEp] n бандаж (на спортист, балетист).

jocose

- [djъ'kous] а шеговит, весел; игрив; който обича да се шегува.

jocoseness, jocosity

- [djъ'kousnis, djъ'kositi] n шеговитост, веселост; игривост; шеговито държание/забележка.

jocular

- [djokjulъ] а весел, духовит, шеговит.

jocularity

- [,djokju'lAEriti] = jocoseness, jocosity.

jocund

- ['djokъnd] а поет. 1. весел, радостен; 2. приятен.

jocundity

- [djou'k§nditi] n поет. 1. веселост, веселие, радост; 2. приятност.

jodhpurs

- ['djodpъz] n pl дълъг брич за езда.

joe

- [] = jo.

joey

- ['djoui] n австрал. 1. малко кенгуру; 2. малко животно/дете.

jog

- [djog] v (-gg-) 1. бутам, сбутвам, побутвам; мушкам, смушквам; 2. прен. раздвижвам, размърдвам (паметта); 3. движа се/пътувам бавно, тътря се; кретам (on, along); вървя с бавен тежък тръс (за кон); 4. to ~ along/on прен. карам я някак си; we ~ged on/along quietly paботехме си тихичко; business is ~ging along comfortably работите си вървят добре; 5. ам. тичам за здраве. [djog] n 1. (с)бутване, мушкане, смушкване; 2. бавен ход, тръс.

jog-trot

- ['djogtrot] n 1. бавен тежък тръс; 2. рутина; еднообразие; 3. attr еднообразен, скучен.

joggle

- ['djogl] v разклащам (се), раздрусвам (се), клатя (се), клатушкам (се), друсам (се). ['djogl] n разклащане, раздрусване, клатушкане, друсане. ['djogl] n тех. съединителен шип/ухо. ['djogl] v тех. съединявам с шип/ухо.

john

- [djon] n ам. sl. клозет.

john Doe

- ['djon'dou] n 1. фиктивен ищец в съдебен процес; 2. ам. среден/обикновен човек.

john Dory

- ['djon'do:ri] n зоол. светипетрова риба (Zeus faber).

johnny

- ['djoni] n 1. j. човек, индивид, субект; 2. конте, франт; 3. ам. къс болничен халат; ~ Armstrong sl. юмручно право; ~ Raw sl. новак; ~ Reb ам. разг. ист. войник от армията на южните щати.

johnny-come-lately

- ['djonik§m'leitli] n разг. 1. новодошъл; 2. ам. парвеню.

johnny-jump-up

- ['djoni,dj§mp'§p] n ам. теменужка (и градинска).

johnny-on-the-spot

- ['djonionъ'spot] n ам. човек, който е винаги готов да помогне.

johnnycake

- ['djoniikeik] n царевична/пшеничена пита.

johnsonese

- [,djonsъ'ni:z] n лит. 1. стилът на д-р Джонсън (писател и лексикограф от XVIII в.); 2. тежък стил с много латинизми.

joic de vivre

- [,djoadъ'vi:vr] n фр. жизнерадост.

join

- [djoin] v 1. свързвам, съединявам, сглобявам, прикрепям; наставям; to ~ hands 1) хващаме се за ръце; 2) прен. съюзяваме се, обединяваме се; to ~ forces with обединявам силите си/действувам съвместно с; 2. прибавям, прилагам (with, to); присьединявам; documents ~ed to the report приложени към доклада документа; 3. съединявам се с (за път и пр.); срещам се, пресичам се (за линии); вливам се в (за река); гранича с; граничим един с друг; 4. присъединявам се към, отивам/идвам при; участвувам (in); съюзявам се с; will you ~ us? ще дойдеш ли при нас? To ~ s.o. in a bottle of wine изпивам с някого бутилка вино; ~ with me in buying him a present хайде да му купим общ подарък; 5. ставам член на, влизам в (партия, дружество); записвам се в (курс и пр.); записвам се доброволец (в армията); 6. воен. връщам се в (частта си); 7. воен. мор. връщам се на (кораба си); to ~ battle водя, завързвам сражение; join in участвувам (в); join on прикрепям, привързвам (се); съединявам (се) (to); join together съединявам, сглобявам; join up 1) отивам войник; ставам доброволец; 2) = join together; 3) to ~ up with свързвам се с. [djoin] n съединение, свързване; точка/място/линия/плоскост на съединение.

joinder

- ['djoindъ] n 1. съединяване, съединение; 2. юр. обединяване, съюзяване, съюз.

joiner

- ['djoinъ] n 1. дърводелец; 2. разг. човек, който обича да членува в дружества и пр.

joinery

- ['djoinъri] n 1. дърводелство; 2. дърводелски изделия, мебели.

joint

- [djoint] n 1. (място/точка/линия/плоскост на) съединение/свързване; 2. тех. чело, шев; спойка; шарнир(на връзка); 3. начин на свързване/сглобяване; 4. анат. става; out of ~ 1) изкълчен; 2) прен. объркан; to put o.'s knee out of ~ изкълчвам коляното си; to come out of ~ изкълчвам се, измествам се (за става); 5. голямо парче месо (бут, плешка и пр.); 6. бот. възел; основа (на разклонение); зooл. членче; 7. част от нещо сглобяемо; коляно; 8. геол. разединителна пукнатина; линия на кливаж; 9. печ. гръбче; 10. sl. вертеп, свърталище; (долнопробно) заведение; eating ~ гостилница, закусвалня; clip ~ sl. Много скъп бар/кабаре; 11. sl. цигара с марихуана; the ~ in s.o.'s armour слабото място/ахилесовата пета на някого. [djoint] а общ, съвместен; (за)дружен, обединен; ~ ownership/estate юр. съсобственост; ~ heirs сънаследници; ~ authors съавтори; ~ committee обща комисия; комисия с представители на различии организации; междуведомствена комисия; ~ traffic комбинирано движение по релсов и безрелсов път. [djoint] v 1. съединявам/свързвам/сглобявам съставни части/колена; 2. разделям на части, разчленявам; разделям при ставите; 3. стр. фугирам (при зидане); 4. рендосвам (ръб) преди сглобяване.

joint stock

- ['djointstok] n капитал на дружество; основен капитал.

joint-stock company

- ['djointstok'k§mpъni] n акционерно дружество.

jointer

- ['djoint2] n 1. стр. инструмент за фугиране; 2. дърводелско ренде за фино рендосване; флаермашина.

jointress

- ['djointris] n юр. вдовица наследница.

jointure

- ['djoint¦ъ] n юр. имущество/наследство на вдовица. ['djoint¦ъ] v юр. оставям наследство на вдовицата.

joist

- [djoist] n стр. напречник, напречна греда, бичме;дъска. [djoist] v слагам напречни греди.

joke

- [djouk] n 1. шега; смешка; анекдот; for/by way of a ~ на шега/смях; the ~ is that смешното e, че; the best/the cream of the ~ is that най-смешното e, че; it's no ~ doing that не e шега (работа) да се направи това; he knows how to take a ~ той разбира от шега; he must/will have his little ~ той обича да се шегува; practical ~ лоша/груба шега, номер; to play a practical ~ on s.o. погаждам някому лоша шега; the ~ is on me аз излязох глупавият; 2. посмешище, обект на подигравки; he is the ~ of the town целият град му се смее. [djouk] v 1. щегувам се; правя си шеги (at, about s.th., with s.o.); joking apart шегата настрана; 2. подигравам се на, закачам (се с).

joker

- ['djoukъ] n 1. шегаджия, шегобиец, веселяк; 2. sl. човек, тип, субект; 3. карты джокер; 4. ам. двусмислена фраза в документ/закон; "вратичка"; 5. непредвиден фактор/обстоятелство.

jokey

- [] = jocular.

joking

- ['djouki¤] а шеговит.

jokingly

- ['djouki¤li] adv шеговито, на шега/смях.

joky

- ['djouki] = jocular.

jollification

- [,djolifi'kei¦n] n разг. 1. развеселяване; 2. веселба, веселие, увеселение.

jollity

- ['djolъti] n веселост; веселие, веселба, забавление, увеселение.

jolly

- ['djoli] а 1. весел, развеселен; 2. разг. приятен, хубав; how ~ of you to come колко хубаво, че дойдохте; 3. ирон., разг. голям; хубав; there was a ~ row имаше хубав скандал; хубаво ме наругаха; the ~ god Бакхус. ['djoli] adv разг. много; хубаво; здравата; a ~ good fellow чудо човек, чудесен човек; you'll ~ well do what I tell yon ще правиш, каквото ти казвам (чуваш ли?); I'll do what I ~ well please аз пък ще правя, каквото си искам; I don't want to go, - you'll ~ well have to не искам да отида. - няма как, ще трябва. ['djoli] n 1. моряк (от военната флота); 2. веселба; забавление. ['djoli] v 1. лаская; придумвам с ласкателство; коткам (along); 2. шегувам се, правя шеги/смешки, закачам (се).

jolly Roger

- [,djoli'rodjъ] n пиратско знаме.

jolly-boat

- ['djolibout] n вид корабна лодка.

jolt

- [djoult] v 1. друсам (се), раздрусвам (се), разтърсвам (се); the basket was ~ed out of the cart от друсането кошницата изхвръкна от каруцата; the journey has ~ed down my meal от друсането ми се смля храната; 2. нанасям бърз/силен удар на; 3. прен. разтърсвам, разклащам; разколебавам; изненадвам неприятно. [djoult] n 1. друсане, раздрусване; сътресение; 2. Внезапен силен удар; 3. прен. неприятна изненада, шок, сътресение; it gave me a bit of a ~ доста ме разтърси.

jolty

- ['djoulti] a 1. който (се) друса (за кола и пр.); 2. неравен (за път).

jonah

- ['djounъ] n човек, който носи лош късмет.

jonathan

- ['djonъҐъn] n 1. типичен американец; олицетворение на американския народ; 2. сорт десертна ябълка.

jongleur

- [jo:¤'glъ:] n фр. 1. ист. странствуващ певец; 2. жонгльор; 3. мошеник.

jonquil

- ['djo¤kwil] n бот. вид кичест нарцис (Narcissus jonquilla).

jordanian

- [djo:'deinjsъn] I. а йордански; II. п йорданец.

jorum

- ['djo:rъm] n голяма купа (за) пунш.

josh

- [djo¦] v aм. sl. шегувам се, закачам (се), майтапя се с, будалкам. [djo¦] n ам. sl. 1. шега, закачка; 2. мистификация.

joss

- [djos] n китайски идол; ~ house китайски храм; ~ stick вид китайскй тамян.

jostle

- ['djosl] v бутам (се), блъскам (се) (with, against); пробивам си път с лакти; to ~ out избутвам, избльсквам. ['djosl] n бутане, блъскане; бутаница, блъсканица; сбльскване (и прен.).

jot

- [djot] n йота; малко количество; not a ~ ни наймалко, ни на йота; not a ~ of truth ни капка/йота истина. [djot] v (-tt-) записвам/написвам набързо, надрасквам, нахвърлям (често с down).

jotter

- ['djotъ] n бележник.

jotting

- ['djoti¤] n набързо написана бележка.

joule

- [djaul] n ел. джаул.

jounce

- [djauns] v друсам, раздрусвам, разтьрсвам. [djauns] n друскане, друсване, раздрусване, разтърсване.

journal

- ['djъ:nl] n 1. дневник; мор. корабен дневник; die J.s протоколи на заседанията на парламента; 2. счет. книга за текущи сметки; 3. вестник; списание (особ. научно); 4. тех. цапфа, шийка; шип; пета.

journalese

- [,djъ:nъ'li:z] n вестникарски стил.

journalism

- ['djo:nъlizm] n журналистика.

journalist

- ['djъ:nъlist] n журналист.

journalize

- ['djъ:nъlaiz] v 1. водя/записвам в дневник; 2. счет. записвам в книга за текущи сметки; 3. Пиша във вестниците, занимавам се с журналистика.

journey

- ['djъni] n 1. пътуване; to make/(under)take a ~ правя/предприемам пътуване, пътувам; to go/set out/start on a ~ тръгвам (на път)/да пътувам, отпътувам, заминавам; опасна път; return ~ обратен път, връщане; 2. изминато разстояние, разстояние за изминаване, път; three days' ~ три дни път; life's ~ жизнен път; to be on o.'s last ~ тръгвам/тръгнал съм за оня свят, пътник съм; to be at o.'s ~ 's end стигнал съм целта си; на края на кариерата си съм. ['djъni] v пътувам, пътешествувам (from... to...).

journey work

- ['djъ:niwъ:k] n 1. наемна работа; 2. еднообразна и тежка работа.

journeyman

- ['djъ:nimъn] n (pl -men) 1. калфа; 2. разг. човек, който върши еднообразна и тежка работа, "товарен кон"; посредствен работник; 3. помощен (електрически) часовник (и ~ clock).

joust

- [djaust] n ист. (двубой в) турнир. [djaust] v ист. участвувам в турнир.

jove

- [djouv] n мит. Юпитер; by ~! дявол да го вземе!

jovial

- ['djouvjъl] а весел; добродушен; приветлив; общителен.

joviality

- [,djouvi'AEliti] n веселост, весел нрав; добродушие; приветливост; общителност.

jovian

- ['djouviъn] а 1. мит. юпитеровски; 2. прен. величествен, царствен; 3. на/свързан с планетата Юпитер.

jowl

- [djaul] n 1. челюст, челюстна кост; 2. долната част на лицето; 3. увиснала шия (на говедо); гуша (на птица); двойна брада (на човек); главата и горната част на тялото на риба.

joy

- [djoi] n 1. радост, веселие; удоволствие; 2. (източник на) радост/удоволствие; no ~ sl. никакви новини/отговор/файда. [djoi] v поет. 1. радвам се, приятно ми е, прави ми удоволствие (in); 2. радвам, правя/доставям удоволствие на.

joy-killer

- ['djoi,kilъ] n човек, който разваля удоволствието на другите.

joy-ride

- ['djoiraid] n весела разходка с (чужд) автомобил; весела рискована авантюра.

joyful

- ['djooful] а весел, радостен, щастлив.

joyless

- ['djoilis] а безрадостен, мрачен, тъжен.

joyous

- ['djoiъs] а книж. весел, радостен, щастлив.

joystick

- ['djoistik] n sl. ръчка за управление на самолет.

ju-ju

- ['dju:dju:] n 1. африканска магия; муска, амулет; 2. забрана, табу.

ju-jutsu

- [] = jujitsu.

juba

- ['dju:bъ] n вид негърски танц.

jube

- [dju:b] n арх. галерия между олтара и главния кораб на църква.

jubilant

- ['dju:bilъnt] а ликуващ, тържествуващ.

jubilate

- ['dju:bileit] v ликувам, тържествувам.

jubilation

- [,dju:bi'lei¦n] n ликуване, тържествуване.

jubilee

- ['dju:bili:] n 1. юбилей, обик. петдесетгодишнина; 2. празненство; ликуване; 3. ист. еврейски празник, който се празнува веднъж на 50 години; 4. църк. юбилейна година в католическата църква.

judaic

- [dju:'deiik] а ист. юдейски.

judas

- ['dju:dъs] n 1. библ. Юда; 2. прен. изменник, предател; 3. j. шпионка (на врата).

judas-coloured

- ['dju:dъs,k§lъd] а риж (за брада, коса).

judas-kiss

- ['dju:dъskis] n целувка на Юда; измяна, предателство.

judas-tree

- ['dju:dъstri:] n бот. див рожков (Cercis siliquastrum).

judder

- ['dj§dъ] v 1. тех. треперя, треса се, вибрирам (особ. за самолет, спирачка, инструмент); 2. муз. пея/свиря вибрато/с тремоло. ['dj§dъ] n 1. тех. тресене, вибрация; 2. муз. вибрато; тремоло (за глас).

judean

- [djui'diъn] а ист. юдейски.

judftism

- ['dju:deiizm] n юдейска религия, юдейство.

judge

- [dj§dj] n 1. съдия; 2. арбитър, експерт; познавач, ценител; good ~ of men човек, който умее да преценява хората; to be no ~ of music не разбирам от музика; 3. жури, съдия, рефер; 4. pl библ. книга на Съдии израелеви. [dj§dj] v 1. съдя; гледам/разглеждам дело; произнасям присъда/решение; отсъждам; 2. съдя, отсъждам; оценявам; преценявам; произнасям се по; judging by съдейки/ако съдим по; to ~ by/from appearances съдя по това, коего виждам/по външни признаци; 3. съдия/рефер/жури съм; произнасям се като съдия/рефер/жури; 4. изчислявам, пресмятам (разстояние и пр.); 5. смятам, намирам; to ~ well/ill of s. o, имам добро/лошо мнение за някого; I ~d it better to сметнах за по-добре да.

judge-advocate

- [,dj§dj'AEdvъkit] n 1. военен прокурор; 2. военносъдебен съветник; ~ general началник на военносъдебната част.

judge-made

- ['dj§djmeid] a: ~ law право, създадено въз основа насъдебната практика; прецедент.

judgematical

- [dj§dj'mAEtikl] разг. = judicious.

judgement

- ['dj§djmъnt] n 1. юр. решение, присъда (и прен.); to give/deliver ~ произнасям присъда; to pass ~ on съдя, осъждам; to sit in ~ (on s.o.) библ., разг. съдя някого; a Daniel come to ~ честен/проницателен/справедлив съдия; 2. наказание, възмездие; пръст божи; it is a ~ on you това ти е божие наказание; така ти се пада; 3. преценка, мнение, възглед; in my ~ по мое мнение/преценка; to pass ~ on s.o.'s work давам преценка/мнение за работата на някого; against o.'s better ~ против убеждението си; 4. разсъдък, разум; разсъдливост; man of sound/clear/good ~ човек със здрав разум, разумен човек; to use ~ in s.th. върша нещо с разум; use your own ~ преценете/разсъдете сам; to show good ~ преценявам правилно, проявявам добър вкус; the Day of J., J. Day рел. страшният съд, второто пришествие.

judgement-seat

- ['dj§djmъntsi:t] n 1. съд; 2. съдийски пост/кресло.

judgeship

- ['dj§dj¦ip] n съдийско звание/пост/служба.

judgmatical

- [] = judgematical.

judgment

- [] = judgement.

judgment-seat

- [] = judgement-seat.

judicature

- ['dju:dikъt¦ъ] n 1. съд(илище), трибунал; 2. съдии, съдийство; 3. правораздаване, съдопроизводство; 4. съдийска служба.

judicial

- [dju:'di¦l] а 1. съдебен; съдийски; юридически; 2. разсъдлив; разсъдъчен; безпристрастен; критичен; ~ faculty разсъдък, критично чувство, способност за преценка.

judiciary

- [dju:'di¦ъri] I. a = judicial 1; ~law съдебно право; II. n = judicature.

judicious

- [dju:'di¦ъs] а (благо)разумен, здравомислещ, смислен.

judo

- ['дju:dou] n сn. джудо.

jug

- [dj§g] n 1. кана; стомна; 2. sl. затвор, дранголник. [dj§g] v (-gg-) 1. задушавам (в стомна); 2. sl. тиквам в затвора. [dj§g] n песен на славей. [dj§g] v (-gg-) пея (за славей).

jug-Jug

- [dj§gdj§g] =jug¬.

jugful

- ['dj§gful] n (пълна) кана (of); not by a ~ ам. sl. съвсем не, за нищо на света.

juggernaut

- ['dj§gъno:t] n 1. образ на индийския бог Вишну (под чиято колесница са се хвърляли вярващите); 2. j. неумолима/непреодолима сила; 3. прен. огромно превозно средство.

juggins

- ['dj§ginz] n sl. глупак, ахмак, будала.

juggle

- ['dj§gl] v 1. правя фокуси; жонглирам; 2. мамя, измамвам, подмамвам; to ~ s.o. out of s.th. измъквам нещо от някого с измама; to ~ s.o. into doing s. th. подмамвам някого да направи нещо; to ~ with мамя, измамвам, фалшифицирам, подправям; изопачавам (факти и пр.); играя си (с чувствата на някого); to ~ with words мистифицирам. ['dj§gl] n 1. фокус; жонгльорство, жонгльорски номер; 2. хитра измама; мистификация; изопачаване на истината.

juggler

- ['dj§glъ] n 1. жонгльор; фокусник; 2. измамник, лъжец, мошеник.

jugglery

- ['dj§glъri] n 1. жонгльорство; фокусничество; 2. измама, лъжа; мистификация; извъртане.

jugoslav

- [,ju:gou'sla:v] I. а югославски; II. n югославянин.

jugular

- ['dj§gjulъ] I. a 1. анат. югуларен, шиен, яремен; ~ vein яремна/югуларна вена; 2. зоол. с коремни перки пред гърдите; II. п анат. яремна/югуларна вена.

jugulate

- ['dj§gjuleit] v 1. прерязвам гърлото на, заколвам; 2. прен. задушавам; пресичам (епидемия и пр.) с решителни мерки.

juice

- [dju:s] n 1. сок (и физиол.); 2. прен. сыцност, есенция; 3. »язненост, енергия; 4. sl. бензин; електрически ток; to step on the ~ авт. давам газ; 5. ам. sl. алкохолно питие. [dju:s] v ам изстисквам сок от.

juiced

- [dju:st] a ам. sl. пиян, нафиркан.

juicer

- ['dju:sъ] n ам. 1. сокоизстисквачка; 2. театр., телев. осветител.

juicy

- ['dju:si] а 1. сочен; влажен; 2. разг. влажен, дъждовен; 3. разг. много интересен; пикантен; 4. ам. разг. доходен.

jujitsu

- [,dju:'djitsu] n яп. сп. джиу-джицу.

jujube

- ['dju:dju:b] n 1. бот. хинап (Ziziphus vulgaris); 2. плодът на хинапа; 3. бонбон/таблетка с вкус на хинап.

juke joint

- ['dju:kdjoint] n евтин ресторант с дансинг.

juke-box

- ['dju:kboks] n грамофон автомат.

julep

- ['dju:lep] n 1. форм. сладък сироп (като добавка към лекарство); 2. ам. питие от уиски със захар, джоджен и лед.

julian

- ['dju:ljъn] а ист. юлиански.

julienne

- [,dju:li'en] фр. I. а нарязан на дълги тънки ивици (за зеленчук и пр.); II. п бульон с тънко нарязани зеленчуци.

july

- [dju'lai] n юли.

jumbal

- [] = jumble« 3.

jumble

- ['dj§mbl] v 1. разбърквам (се), размесвам (се) (често с up, together); 2. прен. обърквам (и с up); 3. to ~ along друсам се (при пътуване); движа се в безпорядък. ['dj§mbl] n 1. бъркотия, бърканица, миш-маш; неразбория, неуредица; 2. друсане; 3. кръгла курабийка.

jumble sale

- ['dj§mblseil] n евтин благотворителен базар.

jumbo

- ['dj§mbou] n 1. слон; 2. едър/тромав човек/животно, "слон"; много голям предмет; 3. голям турбореактивен пътнически самолет; 4. attr грамаден; ~ jet = jumbo 3.

jump

- [dj§mp] v 1. скачам, подскачам; прескачам; излизам от (релсите); 2. карам да прескочи/подскочи/отскочи; друсам (дете); 3. покачвам се/увеличавам се рязко; издигам се (служебно и пр.); ам. повишавам (н.чкого), 4. тупам, чукам (за зъб); 5. ам. качвам се в/слизам от (превозно средство) в движение; 6. тех. сплесквам. разплесквам; 7. мин. пробивам ръчно; 8. пържа (картофи), като ги подмятам в тигана; 9. лов. вдигам, подплашвам (дивеч); 10. ам. движа се бързо/енергично; напредвам/авансирам бързо; пълен съм с енергия; 11. ам. бридж вдигам (анонс на партнъора) със скок; to ~ the queue пререждам на опашка; to ~ the green light авт. не изчаквам зелената светлина; to ~ town ам. измъквам се от града (без да си платя сметките); to ~ the train ам. sl. пътувам (обик. в товарен влак) без билет; to ~ ship напускам кораба (за моряк, преди изтичането на договора); to ~ on the bandwagon присъединявам се към спечелила партия и пр.; to ~ all over s.o. ам. хокам/ругая някого; to ~ the gun сп. Тръгвам преди сигнала, извършвам фалстарт; jump across прескачам (през); jump at 1) хвърлям се върху; 2) приемам с готовност (предложение и пр.); jump back отскачам (назад); jump down скачам (долу); помагам (някому) да скочи (долу); to ~ down s.o.'s throat възразявам някому/прекъсвам някого рязко; jump off 1) воен. започвам (за нападение и пр.); 2) сп. скачам допълнително (след равен резултат - за кон); jump on разг. прен. нахвърлям се върху (някого), jump out изскачам (и прен.); to ~ out of bed скачам от леглото; his eyes were ~ing out of his head очите му се ококориха; jump over прескачам; jump to: to ~ to it движа се чевръсто; ~ to it! хайде, бързо, размърдай се! to ~ to conclusions правя прибързани заключения; jump together разг. съвпадаме, схождаме си (за факти и пр.); jump up 1) подскачам; 2) скачам на крака; 3) покачвам се (за цени); jump with съвпадам/схождам се с, съответствувам/отговарям на. [dj§mp] n 1. скок; подскачане; прескачане; to take a ~ скачам, правя скок; 2. височина/дължина на скок; 3. прен. трепване, сепване; to give a ~ подскачам, трепвам; that gave me a ~ това ме накара да трепна/се сепна; 4. pl разг. нервно състояние, възбуда; нервни движения; делириум тременс; 5. внезапно покачване (на цени и пр.); скок, рязка промяна; 6. прекъсване, прескачане (в серия, процес на работа и пр.); 7. сп. препятствие; to put a horse at/over a ~ карам кон да прескочи препятствие; 8. кратко, бързо пътуване; 9. скок с парашут; 10. ам. Бридж скок (при анонсиране); 11. геол. разсед; дислокация; 12. изч. тех. преход (към друга операция); on the ~ разг. много зает; до гуша в работа; в движение, на крак; to keep s.o. on the ~ не оставям някого да си отдъхне; to be all of a ~ нервите ми са съвсем изопнати; to get the ~ on s.o. sl. изпреварвам/добивам предимство пред някого; one ~ ahead един ход/крачка напред (в сравнение с конкурент и пр.); to be for the high ~ 1) разг. загазвам; спукана ми е работата; 2) воен. ще ме съдят/обесят.

jump bid

- ['dj§mpbid] n бридж обявяване/анонс със скок.

jump suit

- ['dj§mpsju:t] n 1. облекло на парашутист; 2. работен комбинезон.

jump-jet

- ['dj§mpdjet] n воен. ав. изтребител, който излита и каца вертикално.

jump-off

- ['dj§mpof] n 1. начало на нападение/състезание; сп. старт; 2. конно състезание с препятствия.

jump-scat

- ['dj§mpsi:t] n сгъваем стол/столче (в автомобил).

jumped-up

- ['dj§mpt§p] а парвенюшки, просташки; нахален.

jumper

- ['dj§mpъ] n 1. човек/животно/насекомо, което скача; 2. ист. член на уелска методистка секта; 3. мор. въже за връзване на мачтови подпори; 4. жп. междувагонен съединител; 5. ел. съединителен проводник; 6. мин. ръчна сонда; 7. ам. вид шейна; 8. разг. кондуктор. ['dj§mpъ] n 1. широка моряшка рубашка; 2. дамски плетен пуловер/блуза; 3. обик. рl детско комбинезонче за игра; 4. ам. рокля сукман.

jumping-bean

- [,dj§mpi¤'bi:n] n бот. семе на мексиканското растение Sebastiania pavoniana.

jumping-board

- ['dj§mpi¤bo:d] n сп. трамплин.

jumping-jack

- ['dj§mpi¤,djAEk] n играчка, която подскача, като се дръпне конец.

jumping-off place

- [,dj§mpi¤'of,pleis] n 1. изходно положение (за нападение и пр.) (и jumping-off point); база; 2. прен. затънтено място, краят на света.

jumpy

- ['dj§mpi] а 1. нервен, неспокоен; 2. непостоянен, нестабилен (за пазар и пр.); 3. неравен (за стил).

junco

- ['dj§¤kou] n зоол. сев. ам. птица (Junco hyemalis).

junction

- ['dj§¤k¦n] n 1. съединяване, свързване; to effect a ~ съединявам се; 2. тех. съединение; шев, спойка; 3. кръстопът; място, където една река се влива в друга; 4. жп. възел.

juncture

- ['dj§¤kt¦ъ] n 1. (критическо) положение, стечение на обстоятелствата; at this ~ в този критичен момент, при тези обстоятелства; 2. съединяване, свързване; място/точка/линия на съединяване/свързване.

june

- [dju:n] n юни.

jungle

- ['dj§¤gl] n 1. джунгла; 2. разг. бъркотия, бърканица, "джунгли", хаос (от правила, наредби и пр.); 3. прен. безскрупулно съревнование; жестока борба за съществувание; 4. ам. sl. сборище на скитници и безработни; 5. attr подобен на джунгла; за/на/от джунглата; the law of the ~ прен. законът на джунглата.

jungle fever

- ['dj§¤gl,fi:vъ] n мед. тропическа треска/малария.

jungle gym

- ['dj§¤gdsim] n катералка (в детска площадка).

jungled

- ['dj§¤gld] а обрасъл/покрит с джунгли.

jungly

- ['dj§¤gli] а подобен на/обрасъл като джунгла.

junior

- ['dju:njъ] I. a 1. по-млад; младши; five years ~ to me пет години по-млад от мен; John Smith, J. (съкр. Jun., Jr.) Джон Смит - син/младши; the ~ school уч. малките, по-малките ученици; 2. младежки, юношески; за младежи; ~ events сп. Младежки състезания; 3. от/в предпоследен курс (за студент); II. п 1. човек, по-млад от някой друг; he is five years my ~/my ~ by five years той e пет години по-млад от мен; 2. човек с по-низш чин/ранг; 3. ам. Студент трета година (при четиригодишен курс); 4. ам. син; 5. размер (дрехи) за момичета и дребни жени.

junior college

- ['dju:njъ,kolidj] n ам. колеж с двегодишен курс, полувисше училище.

junior high school

- [,dju:njъ'haisku:l] n ам. прогимназия.

junior miss

- ['dju:njъmis] n 1. девойка; 2. = junior II. 5.

juniper

- ['dju:nipъ] n бот. обикновена хвойна, смрика (Juniperus communis).

junk

- [dj§¤k] n 1. стари въжета, използувани за кълчища; 2. остатъци, отпадъци; вехтории, "боклуци"; 3. sl. глупости; 4. мор. солено месо, пастърма; 5. sl. наркотици, особ. хероин; 6. тъкан от черепа на кашалот, от която се добива спермацет; 7. Голямо парче, буца. [dj§¤k]v късам/режа/чупя на парчета; 2. разг. (из)хвърлям (на боклука). [dj§¤k] n плоскодънна китайска лодка.

junk art

- ['dj§¤ka:t] n ам. пластика от отпадъчни материали (стъкло, метал, дърво).

junk-dealer

- ['dj§¤k,di:lъ] n вехтошар.

junk-heap

- ['dj§¤khi:p] n ам. куп смет/отпадъци; боклук.

junk-mail

- ['dj§¤kmeil] n ам. реклами и пр., изпратени по пощата.

junk-man

- ['dj§¤kmAEn] = junk-dealer.

junk-shop

- ['dj§¤k¦op] n 1. вехтошарски магазин, битпазар; 2. пренебр. антикварен магазин.

junker

- ['ju¤kъ] n нем. 1. ист. юнкер, германски благородник; 2. тесногръд/надменен аристократ/военачалник/управник.

junket

- ['dj§¤kit] n 1. подсладена извара; 2. веселие, веселба, гуляй; 3. ам. пикник, екскурзия; приятна командировка на обществени разноски. ['dj§¤kit] v 1. веселя се, гуляя; 2. ам. отивам на пикник.

junkie

- ['dj§¤ki] n 1. ам. вехтошар; 2. sl. наркоман; търговец на наркотици.

junky

- [] = junkie.

junkyard

- ['dj§¤kja:d] n склад за отпадъци.

juno

- ['dju:nou] n 1. мит. Юнона; 2. величествена/царствена жена.

junoesque

- [,dju:nou'esk] а величествен, царствен (за жена).

junta

- ['dj§ntъ] n 1. испански/италиански държавен съвет; 2. хунта.

junto

- ['dj§ntou] = junta 2.

jupiter

- ['dju:pitъ] n мит., астр. Юпитер; by ~! Кълна се в Юпитер!

jural

- ['djuъrъl] a 1. юридически, законен; 2. отнасящ се до/свързан с морални задължения.

jurassic

- [djuъ'rAEsik] геол. I. а юрски; II. п Юра, юрски период.

jurat

- ['djuъrAEt] n юр. заверка на края на клетвена декларация.

juridical

- [djuъ'ridikl] а юридически, съдебен.

jurisconsult

- ['djuъriskъn,s§lt] n юрисконсулт.

jurisdiction

- [,djuъris'dik¦n] n 1. правораздаване, правосъдие; 2. власт, пълномощия; юрисдикция; подсъдност; компетентност, компетенция; подведомствена област; сфера на пълномощия; to come/fall within the ~ of спадам под юрисдикцията на; от компетентността съм на.

jurisdictional

- [,djuъris'dik¦ъnl] а свързан с правосъдието/юрисдикцията.

jurisprudence

- [,djuъris'pru:dъns] n юриспруденция, право; правна наука.

jurisprudent

- [,djuъris'pru:dъnt] I. а вещ в правотo; II. п юрист, правник.

jurisprudential

- [,djuъrispru:'den¦l] а правен, свързан с юриспруденцията/правото.

jurist

- ['djuъrist] n 1. юрист, правник; 2. ам. адвокат; съдия; 3. студент по прабо.

juristic

- [djuъ'ristik] а правен, юридически.

juristical

- [djuъ'ristikl] а правен, юридически.

juror

- ['djuъrъ] n 1. съдебен заседател; 2. член на жури, съдия; 3. човек, който се обвързва с клетва.

jury

- ['djuъri] n 1. съдебни заседатели; common/petty/trial ~ дванадесет съдебни заседатели, които предлагат присъда по граждански и наказателни дела; coroner's ~ свидетели при оглед в случай на насилствена/разг. внезапна смърт; grand ~ съдебни заседатели, които решават дали да се предаде даден въпрос на съда; special ~ съдебни заседатели от дадена професия/съсловие/обществено положение; ~ of matrons съдебни заседателки, които се повикват, когато осъдена на смърт жена заяви, че е бременна; packed ~ специално подбрани съдебни заседатели; 2. жури (на конкурс); 3. прен. съд; the ~ of public opinion съдът/преценката на общественото мнение.

jury-box

- ['djuъriboks] п място на съдебни заседатели.

jury-mast

- ['djuъrima:st] n мор. временна мачта.

jury-rigged

- ['djuъririgd] а мор. с временни мачти/такелаж.

juryman

- ['djuъrimъn] n (pl -men) 1. съдебен заседател; 2. член на жури.

jussive

- [dj§siv] грам. I. а повелителен, заповеден; II. п повелително/заповедно наклонение.

just

- [dj§st] а 1. справедлив; заслужен (за наказание, награда и пр.); оправдан; it's only ~ право е, справедливо е; to show ~ cause for привеждам убедителна причина за; 2. правилен, верен, точен. [dj§st] adv 1. точно, тъкмо; досущ; not ready ~ yet не още съвсем готов; ~ the man you want тъкмо човекът, който ви трябва; that's ~ it 1) точно така, вярно, правилно, именно; 2) там е лошото; ~ as... as... точно толкова/така... колкото/както...; 2. едва; едва-едва; за една бройка; I ~ missed being appointed за малко щяха да ме назначат; 3. току-що; ей сега, сегичка; I'm ~ coming ей сега идвам; he has ~ come той току-що дойде; ~ now току-що; ей сега; преди малко; 4. само, просто; ~ leave it there просто го остави там; 5. разг. съвсем; просто; it's ~ too bad! много/колко жалко! very ' ~ so' разг. много коректен/изискан; won't you catch it ~ ! won't you ~ catch it! sl. ама има да си патиш! лошо ти се пише! didn't they beat us ~! ама ни напердашиха! You remember? - don't I ~ ! спомняш ли си? - и още как! ~ listen! (я) слушайте/послушайте! ~ you shut up! я млъкни! [dj§st] = joust.

justice

- ['dj§stis] n 1. справедливост; правда; with ~ справедливо; с право; in (all) ~ to him it must be said that справедливо е/справедливостта изисква да се каже, че той; I am bound in ~ to справедливостта изисква аз да; to do s.o. ~ справедлив съм към някого; признавам заслугите/добрите страни на някого; 2. правосъдие; to bring s.o. to ~ привличам някого под отговорност, предавам някого на съда; the murderer was brought to speedy ~ убиецът бе наказан незабавно; 3. съдия; the Lord Chief J./the Chief J. of England председател на Върховния съд в Англия; Chief J. ам. председател на върховен съд; J. General председател на върховен съд в Шотландия; J. of the Peace мирови съдия: to do o.s. ~ проявявам се добре; to do ~ to a meal разг. хапвам си порядъчни.

justiciable

- [dj§'sti¦iъbl] а подсъден; наказуем.

justiciary

- [dj§'sti¦iъri] I. а юридически, съдебен, правен; II. n съдия.

justifiability

- ['dj§sti,faiъ'biliti] n оправда(тел)ност, извинимост.

justifiable

- ['dj§stifaiъbl] а оправдан, оправдателен, извиним.

justification

- [,dj§stifi'kei¦n] n 1. оправдаване, реабилитация; 2. оправдание, извинение; in his ~ за негово оправдание; 3. рел. опрощаване на греховете (и ~ by faith).

justificative

- ['dj§tifikeitiv] a оправдателен, който оправдава.

justificatory

- ['dj§tifikeitъri] a оправдателен, който оправдава.

justify

- ['dj§tifai] v 1. оправдавам; обяснявам; извинявам; доказвам правотата на; to be justified in doing s.th. с пълно право правя нещо; 2. печ. свързвам набор; to ~ bail юр. потвърждавам под клетва, че съм в състояние да платя гаранцията (за гарант).

jut

- [dj§t] v издавам се, издаден съм, стърча, изпъквам (често с out). [dj§t] n издатина, изпъкналост.

jute

- [dju:t] n ист. член на германското племе юти.

juvenescence

- [,dju:vъ'nesns] n (преминаване от детство или юношество към) младост.

juvenescent

- [,dju:vъ'nesnt] а който става младеж.

juvenile

- ['dju:vъnail] I. а 1. млад, младежки; юношески; непълнолетен, малолетен; ~ court съд за непълнолетни закононарушители; ~ delinquent/offender непълнолетен закононарушител; ~ officer полицейски служител, който се занимава с непълнолетни закононарушители; 2. пренебр. детински; II. п 1. младеж; 2. книга/списание за младежи; 3. актьор, който играе младежки роли; 4. двегодишен състезателен кон.

juvenilia

- [,dju:vъ'niliъ] n pl младежки произведения (на писател и пр.).

juvenility

- [,dju:vъ'niliti] n младост.

juxtapose

- [,dj§kstъ'pouz] v поставям един до друг; съпоставям.

juxtaposition

- [,dj§kstъpъ'zi¦n] n поставяне/положение един до друг; съпоставяне; to be in ~ един до друг сме.

k

- [kei] n буквата K.

k-ration

- ['kei,rAE¦n] n ам. воен. индивидуална дажба (от консерви).

kabob

- [kAE'bob] kebab.

kafir

- ['kAEfъ] n 1. кафир (член на юж.-афр. племе); 2. кафирски език; 3. пренебр. туземец; 4. pl разг. акции от юж.-афр. мини; 5. бот. k. сорго (и ~ corn).

kail

- [] kale.

kainite

- ['kainait] n изкуствен тор от магнезиев сулфат и поташ.

kakemono

- [,kAEki'mounou] n яп. картина свитък, рисувана върху коприна.

kale

- [keil] n 1. бот. къдраво зеле (Brassica oleracea varacephala); 2. шотл. зеле; 3. борш, градинарска чорба; 4. ам. sl. пари, мангизи.

kaleidoscope

- [kъ'laidъskoup] n калейдоскоп (и прен.).

kalends

- [] calends.

kali

- ['kAEli] n бот. растение (Salsola kali), от което се добива поташ.

kalmuck

- ['kAElm§k] n 1. калмик; 2. калмикски език.

kame

- [keim] n геол. тесен ледников нанос.

kamikaze

- [,ka:mi'ka:zi:] n яп. камикадзе, пилот/самолет, който извършва самоубийствено нападение, "жива торпила".

kampong

- ['kAEmpo¤] n малайско селце.

kangaroo

- [,kAE¤gъ'ru:] n 1. зоол. кенгуру (сем. Масгоpodidae); 2. pl разг. акции от австралийски мини и пр.; ~ closure парламентарна процедура, която позволява на председател накомисия да определи кои предложения за поправка на законопроект ще се дискутират; ~ court импровизиран незаконен съд; произволно правосъдие.

kantian

- ['kAEntiъn] фил. I. а кантиански; II. п кантианец, последовател на Кант.

kantianism

- ['kAEntiъnizm] n фил. кантианство.

kantism

- ['kAEntizm] n фил. кантианство.

kaolin

- ['keiъlin] n минер. каолин.

kapok

- ['keipok] n капок, растителен пух.

kappa

- ['kAEpъ] n гръцката буква капа.

kaput

- [kъ'put] a predic нем. 1. свършен, пропаднал; 2. счупен. развален; 3. ам. съвсем старомоден.

karabiner

- [,kAErъ'bi:nъ] n нем. алп. карабинер.

karaite

- ['kЁъrъ,ait] n караит, привърженик на еврейска религиозна секта.

karakul

- [] caracul.

karat

- [] ам. carat.

karate

- [kъ'ra:ti] n яп. сn. карате.

karma

- ['ka:mъ] n инд. рел. карма, съдба, орис.

karoo

- [kъ'ru:] n безводно плато в Южна Африка.

kaross

- [kъ'ros] n кожена мантия/одеяло на юж.-афр. туземци.

karroo

- [] karoo.

karst

- [ka:st] n гeoл. карст.

karting

- ['ka:ti¤] n сn. картинг.

katharsis

- [] catharsis.

kava

- ['ka:vъ] n 1. бот. пипер, полинезийско растение (Piper methysticum); 2. упоително питие от това растение.

kayak

- ['kaiAEk] n каяк (лодка).

kayo

- ['keiou] n aм. сn. нокаут. ['keiou] v ам. сn. събарям с нокаут.

kazoo

- [kъ'zu:] n вид музикален инструмент (играчка).

kebab

- [ke'bab] n обик. pl кебап.

keck

- [kek] v гади ми се; to ~ at (food) отказвам (храна) с отвращение. [kek] n повдигане, гадене.

kedge

- [kedj] n мор. спомагателна котва (и ~-anchor). [kedj] v мор. изтеглям (заседнал кораб) с помощта на спомагателна котва.

kedgeree

- [,kedjъ'ri:] n индийско ястие от ориз с риба/яйца и пр.

keel

- [ki:l] n 1. мор., ав. кил; ав. вертикален стабилизатор; поет. кораб; on an even ~ 1) без да се клатя/клатушкам (за кораб, самолет); 2) прен. гладък; на същото ниво; еднакъв по качество; 3) спокоен, уравновесен (за нрав); 2. бот., зоол. ръб. [ki:l] v 1.обръщам (кораб на една страна) за поправки/почистване на дъното; to ~ over (пре)обръщам (се), катурвам (се); 2. управлявам (кораб); плувам (за кораб); to ~ over with laughter превивам се от смях. [ki:l] n 1. плоскодънен кораб; шлеп (за превозване на въглища); 2. товарът на такъв шлеп (27 тона). [ki:l] n шотл. червена боя за клеймосване на овце. [ki:l] v клеймосвам (овце) с червена боя.

keelhaul

- ['ki:lho:l] v 1. влача (някого) под кила на кораб (за наказание); 2. прен. ругая, наругавам.

keen

- [ki:n] а 1. остър (и прен.); пронизващ (за вятър); 2. пронизителен (за звук); 3. остър, силен (за усещане, чувство, интерес); интензивен; ожесточен (за борба и пр.); 4. ревностен; енергичен; страстен; със силно желание; който силно желае/се стреми; to be ~ to (с inf), to be ~ on (с ger) много искам да; to be (dead) ~ on разг. горя от желание за, много обичам/се интересувам от, запален съм по; to be ~ on o.'s work работя с желание/мерак; 5. спаднал, нисък (за цена). [ki:n] n ирл. оплакване на мъртвец. [ki:n] v ирл. оплаквам мъртвец.

keep

- [ki:p] v (kept [kept]) 1. държа; 2. държа. задържам; to ~ s.o. waiting карам някого да чака; don't let me ~ you не искам да ви задържам/бавя; 3. държа; пазя; поддържам; задържам; запазвам, съхранявам; to ~ s.th. quiet/secret пазя нещо в тайна; to ~ a secret пазя тайна; to ~ o.s. warm стоя на топло; обличам се топло; badly kept road лошо поддържан път; to ~ s.o. busy намирам някому работа, не оставям някого без работа; to ~ o.'s eyes fixed on не отделям/откъсвам очи/поглед от; to ~ s.th. (back) from s.o. не казвам нещо на/пазя нещо в тайна от някого; to ~ (to) o.'s bed/o.'s room/the house пазя леглото/стаята, не излизам; 4. поддържам, издържам, храня, изхранвам; to ~ o.s. сам се издържам; kept woman любовница, държанка, метреса; 5. държа, имам (магазин, слуги, наематели, кола, животни и пр.); гледам, отглеждам (животни); ръководя (училище и пр.); 6. продавам (стоки); we don't ~ it не продаваме такова нещо; 7. пазя; грижа се за; закрилям, защищавам; God ~ you! бог да те пази! 8. спазвам, съблюдавам (закон, договор и пр.); оставам верен/устоявам на (обещание и пр.); 9. празнувам; пазя, тача (празник); 10. съм, поддържам се, оставам, продължавам да бъда (в известно състояние); how are you ~ing? как сте? to ~ well/in good health добре/здрав съм; the weather ~s fine времето продължава да бъде/се задържа хубаво; to ~ quiet/silent/still мълча; to ~ awake стоя буден, не заспивам; to ~ s.o. awake държа някого буден, не оставям някого да заспи; 11. водя (дневник, сметки); to ~ note of s.th. вземам си бележка за нещо; 12. запазвам се, не се развалям; трая; butter won't ~ in this weather маслото се разваля/не трае в такова време; 13. стоя (си); не излизам; to ~ indoors/at home не излизам, стоя си в къщи; 14. разг. ост. живея, квартирувам; 15. продължавам/не преставам (да) (с ger); to ~ working продължавам/не преставам да работя; don't ~ asking questions стига си питал, престани да задаваш въпроси; the thought kept recurring тази мисъл постоянно му/є и пр. се натрапваше, тази мисъл не го/я и пр. напущаше; 16. продължавам, карам (в дадена посока); that news will ~ тази новина може да се съобщи и по-късно; keep after 1) продължавам дагоня/преследвам; 2) следя зорко; не оставям на мира; keep ahead (of) запазвам преднината си (пред); to ~ one step ahead of запазвам малка преднина пред; keep at 1) не прекъсвам (работа); не оставям (някого) да напусне/прекъсне; to ~ s.o. at work не оставям някого без работа; we were kept at it all day цял ден не ни оставиха да си отдъхнем; 2) постоянно безпокоя, не оставям на мира; врънкам; keep away 1) отстранявам; гоня, пъдя; държа настрана; крия (from); задържам; попречвам (на някого) да дойде; 2) стоя настрана (from), не се доближавам, не идвам; keep back 1) задържам, спирам (армия и пр.); въздържам, удържам (сълзи и пр.); 2) забавям (реколта и пр.); 3) задържам, удържам (сума); 4) стоя назад/настрана; 5) скривам, прикривам; keep down 1) държа в подчинение, потискам (народ и пр.), спирам (въстание); въздържам, удържам (въздишка, чувство и пр.); не позволявам да се увеличават/растат/размножават (цени, паразити и пр.); 2) не вдигам (глава); не повишавам (глас); to ~ o.'s eyes down гледам надолу, не вдигам очи; 3) задържам (храна, лекарство); 4) стоя наведен; keep from въздържам (се) да не (с ger); възспирам, не позволявам (да) (с ger); I cannot ~ from laughing не мога да не се смея; to ~ from getting wet пазя се/гледам да не се намокря; keep in 1) стоя си у дома; не излизам; държа (някого) вкъщи, нe позволявам (на някого) да излиза; 2) задържам (ученик) след часовете за наказание; 3) въздържам, сдържам (яд и пр.); 4) поддържам (огън); продължавам да горя, не угасвам (за огън); 5) разг. снабдявам (някого) редовно с; 6) осигурявам (някому охолен живот); 7) to ~ in with запазвам добри/приятелски отношения с; keep off 1) държа на разстояние (от); спирам, попречвам на; the wind will ~ off the rain вятърът ще разнесе дъжда; the awning ~s off the sun навесът пази от слънцето; to ~ the flies off the jam преча на мухите да кацат на мармалада; to ~ o.'s eyes off извръщам поглед; not to be able to ~ o.'s eyes off не мога да откъсна очи от; to ~ o.'s hands off (s.o./s.th.) не докосвам, не вземам; 2) не започвам (за дъжд и пр.); не се разразявам (за буря); 3) стоя настрана, не се доближавам (до); отбягвам (тема и пр.); ~ off the grass не газете тревата; 4) стоя/оставам без (шапка и пр.); 5) не ям/пия/вземам; не позволявам (някому) да яде/да пие/да вземе; keep on 1) продължавам (да вървя/пътя си); 2) не свалям (шапка и пр.); 3) не загасвам (лампа и пр.); не спирам (машина и пр.); 4) задържам, не уволнявам; 5) упорствувам; продължавам (упорито), не преставам (с ger); to ~ on telling s.o. постоянно казвам някому; the dog kept on barking кучето упорито лаеше/не преставаше да лае; 6) постоянно говоря (about за); 7) to ~ on at s.o. постоянно безпокоя/врънкам някого, не оставям някого на мира, задявам някого; to ~ s.th. on its feet поддържам (организация, предприятие и пр.) в добро (финансово) състояние; to ~ a firm/tight grip/hold on държа здраво, контролирам строго; to ~ o.'s hair/shirt on sl. Не се вълнувам/горещя, запазвам спокойствие; to ~ a tab/tabs/a tag on разг. следя отблизо, контролирам; to ~ on o.'s toes внимавам, нащрек/готов съм; to ~ s.o. on his toes държа някого нащрек; keep out 1) не пускам да влезе; не влизам; to ~ out the cold пазя (се) от студа; 2) стоя настрана, не се намесвам (of в); to ~ a landlord out of his rent не плащам наем на хазяин; keep over запазвам в резерва/запас, оставям за друг път; keep to 1) не се отклонявам от, придържам се към; поддържам, спазвам (диета и пр.); карам (някого) да не се отклонява от; принуждавам (някого) да спазва; to ~ to the left/right вървя/движа се все наляво/надясно; 2) стоя в, не напускам, пазя (стая, легло); to ~ (s.th.) to o.s. не казвам, не споделям; to ~ (o.s.) to o.s. не излизам; живея самотно; необщителен съм; to ~ to the straight and narrow (path) живея/карам да живее безупречно; keep together 1) държа заедно, не разделям; не разпилявам; 2) стоим заедно, не се разделяме; единни сме; 3) действуваме координирано/като един човек; координирам, карам да действуват съгласувано; keep under 1) държа в подчинение; владея, овладявам (чувство); потушавам, не позволявам да се развие, ограничавам (пожар, въстание, епидемия и пр.); 2) стоя/държа под водата; 3) поддържам/държа в упоено състояние; to ~ under s.o.'s feet мотая се из краката/преча на някого; keep up 1) поддържам да не падне; крепя се, не падам; държа се на повърхността, не потъвам (и reft); 2) поддържам (в добро състояние, на високо равнище - кореспонденция, приятелство, крачка и пр.); не прекъсвам; продължавам; to ~ up o.'s spirits/courage поддържам си духа/куража; you're doing well, ~ it up добре e, продължавай/карай; 3) не спадам, не намалявам (за цени, производство и пр.); 4) поддържам финансово (къща и пр.); 5) не се променям (за времето), продължавам (за буря, дъжд и пр.); 6) държа буден, не оставям да си легне/да заспи; стоя буден, не си лягам; 7) поддържам (език, традиции), спазвам; 8) издържам; запазвам духа/спокойствието си; 9) to ~ up with s.o. вървя редом с/не изоставам от някого (и прен.); I can't ~ up with you не мога да вървя (тъй) бързо като тебе; не мога да те настигна; to ~ up with the Joneses разг. не оставам назад от по-богатите съседи; 10) to ~ up with а) поддържам връзки с; б) в течение съм на, в крак съм с. [ki:p] n 1. (пари за/цена на) прехрана/фураж; храна и квартира; издръжка; to earn o.'s ~ издържам се сам, печеля/изкарвам си прехраната; he isn't worth his ~ изяжда повече, отколкото изработва; 2. ист. централна куда на крепост; for ~s 1) завинаги, за постоянно; 2) най-сериозно.

keeper

- ['ki:pъ] n 1. пазач; пазител; Lord K. of the Great Seal пазител на държавния печат (във Великобритания); 2. съдържател (на магазин и пр. - в съчет.); boarding-house ~ съдържател на пансион; 3. Уредник (на музей); 4. съблюдател (на законите и пр.); 5. пръстен, носен над друг, за да го пази да не пада; 6. плод, който трае дълго; 7. немаломерна риба; 8. тех. контрагайка; 9. ел. котва (на постоянен магнит).

keepership

- ['ki:pъ¦ip] n служба/длъжност на пазач/пазител.

keeping

- ['ki:pi¤] n 1. държане; задържане, запазване; finding is ~ намерил ли си нещо, то си е твое; 2. спазване, съблюдаване, празнуване (на празник и пр.); 3. издържане, издръжка (на семейство и пр.); 4. отглеждане (на добитък, пчели и пр.); 5. владение; съхранение; охрана; грижа; закрила; to have s.o./s.th. in o.'s ~ имам грижата/грижа се/отговорен съм за някого/нещо; to be in s.o.'s ~ под грижите/закрилата на някого съм; in safe ~ на сигурно място, на съхранение; 6. съгласуваност, хармония; in ~ with в съгласие/хармония с, съответствуващ/отговарящ на; out of ~ with в разрез с, който не съответствува/отговаря/се съгласува/хармонира/не е в тон с; 7. attr траен (за плод и пр.).

keepsake

- ['ki:pseik] n (нещо, дадено за) спомен; for a ~ за спомен.

keg

- [keg] n бъчонка, бъчвичка, буре(нце).

kelp

- [kelp] n 1. кафяви морски водорасли; 2. пепел от тези водорасли, от която се прави йод.

kelpie

- ['kelpi] n австрал. овчарско куче.

kelpy

- ['kelpi] n мит. шотл. воден дух (обик. в образа на кон).

kelt

- [kelt] Celt. [kelt] n шотл. сьомга след хвърляне на хайвера.

kelter

- ['keltъ] kilter.

kelvin

- ['kelvin] n киловатчас; K.-scale скала на абсолютната температура.

kemp

- [kemp] n текст, груби косми/влакна във вълна.

kempy

- ['kempi] а текст. груб, неравен.

ken

- [ken] n ост. (обсег на) зрение; (по)знание; (with)in o.'s ~ 1) познат, известен, от компетентността на; 2) видим; out of/ontsidc/beyond o.'s ~ 1) неизвестен, непознат, вън от компетентността на; 2) невидим.

kennel

- ['kenl] n 1. кучешка колиба; 2. обик. рl място, където се държат ловджийски кучета; 3. дупка/бърлога на животно; 4. сюрия (ловджийски кучета), глутница (вълци); 5. колиба, бордей. ['kenl] v (-ll-) 1. слагам/държа (куче) в колиба; 2. държат ме/живея в колиба; прибирам се в колибата си (за куче). ['kenl] n канавка.

kenning

- ['keni¤] n описателен израз в старонорвежката и староанглийската поезия

kentish

- ['kenti¦] I. а от/на графството Кент, кентски; ~ fire бурни/нестихващи аплодисменти/протести; ~ rag твърд/плочест варовик, използуван в строителството; II. п кентски диалект.

kentledge

- ['kentlidj] n мор. постоянен баласт от чугун на кораб.

kenyan

- ['kenjъn] I. а от Кения; II. n жител на Кения.

kephalic

- [] cephalic.

kepi

- ['keipi] n фр. кепе (походна войнишка шапка).

kept

- [] вж. keep.

keramic

- [] ceramic.

keratin

- ['kerъtin] n биол., хим. кератин, рогово вещество.

keratitis

- [,kerъ'taitis] n мед. кератит.

kerb

- [] curb 3.

kerbstone

- ['kъ:bstoun] n бордюр (на mpomoap).

kerchief

- ['kъ:t¦if] n 1. забрадка/кърпа/шалче за глава; шалче (за врата); 2. поет. носна кърпа.

kerf

- [kъ:f] n 1. рязка (от брадва, трион - на дърво); 2. дънер (на отсечено дърво); 3. мин. подкоп.

kermes

- ['kъ:mi:z] n 1. изсушени тела на женски щитоносни въшки от рода Kermes (използувани за правене на кърмъзена боя); 2. кърмъз (боя, приготвена от изсушените тела на тези насекоми); 3. минер. кермезит; 4. бот. пърнар (Quercus coccifera) (и ~ oak).

kermess

- ['kъ:mes] n 1. холандски/фламандски събор; 2. ам. забава с благотворителна цел.

kermis

- ['kъ:mis] kermess.

kern

- [kъ:n] n печ. опашка на буква. [kъ:n] kerne п 1. ист. лековъоръжен ирландски пехотинец; 2. селяк; селяндур.

kernel

- ['kъ:nl] n 1. ядка (на плод), зърно; 2. сыцност, сыцина, ядро.

kerosene

- ['kerъsi:n] n керосин; газ (за лампи); петрол.

kerosine

- ['kerъsi:n] n керосин; газ (за лампи); петрол.

kerry

- ['keri] n 1. ирландска дребна порода млечна крава; 2. порода ирландски териер (и ~ blue).

kersey

- ['kъ:zi] n вид груб вълнен плат.

kerseymere

- ['kъ:zimiъ] n текст. кашмир.

kestrel

- ['kestrъl] n зоол. керкенез, (черношипа) ветрушка (Faico tinnunculus).

ketch

- [ket¦] n мор. кеч.

ketchup

- ['ket¦ъp] catsup.

ketone

- ['ki:toun] n хим. кетон.

kettle

- ['ketl] n 1. голям метален чайник; 2. котел, бакър; 3. геол. котловина; 4. понор; 5. муз. литавра; a pretty/nice ~ of fish разг. каша, бъркотия; хубава работа; беля.

kettle-holder

- ['ketl,houldъ] n кърпа за хващане на дръжката на горещ чайник/котел.

kettledrum

- ['ketldr§m] n 1. kettle 5; 2. ост. следобеден прием, гости на чай.

kettledrummer

- ['ketl,dr§mъ] n оркестрант, който свири на литавра.

key

- [ki:] n 1. ключ; to turn the ~ on s.o. заключвам някого; 2. ключ, разрешение (на загадка и пр.); 3. ключ, път, способ; ключова позиция; шах първият ход, с който се разрешава задача; 4. легенда, условии знаци (на карта); код, шифър; буквален превод; ключ, сборник с отговори на задачи, упражнения и пр.; 5. муз. ключ, тоналност; тон, височина (на гласа); прен., жив. тон, стил; настроение; in a minor ~ миньорно (и прен.); тъжно, жално; all in the same ~ монотонно; high ~ жив. ярки/живи тонове; in a low ~ 1) жив. в убити/мрачни тонове; 2) прен. без възторг/жизненост/дух; 6. клавиш; клапа (на духов инструмент); ключ (на цигулка); 7. буква на пишеща машина; 8. тех. клин; шпонка; ключ; 9. резе, мандало; 10. арх. ключ (на свод, арка); 11. ел. прекъсвач, ключ; 12. стр. хастар (на мазилка); 13. pl власт на папата (и power of the ~s); 14. attr ключов, основен; жизнен; ръководещ; ~ man главен организатор/отговорник; to hold the ~s държа в ръцете си/под контрол. [ki:] v 1. тех. заклинвам/закрепвам с шпонка (in, on); 2. заключвам; 3. муз. настройвам (и с up); 4. използувам условии обозначения в обяви (във вестник, списание) с указание същите да бъдат използувани при отговорите; 5. арх. завършвам (свод, арка) с ключ (in); 6. съобразявам (to с); нагаждам, съгласувам (to към, с); instructions ~ed to a drawing указания, съгласувани с чертеж (на уред и пр.); key up 1) настройвам (инструмент); 2) възбуждам (и очаквания); раздухвам (чувство); повишавам (ниво); настройвам; подстрекавам, "навивам"; to ~ s.o. up to doing s.th. подстрекавам някого да направи нещо. [ki:] n (коралов) риф.

key move

- ['ki:mu:v] keyЄ 3 (шах).

key signature

- [,ki:'signъt¦ъ] n муз. арматура.

key valve

- ['ki:vAElv] valve 5.

key-fruit

- ['ki:fru:t] n бот. крилатка.

key-note

- ['ki:nout] n 1. муз. основен тон, тоника; 2. основна мисъл/принцип; преобладаващ тон; 3. attr основен; ~ speech/address пол. програмна реч.

keyboard

- ['ki:bo:d] n 1. клавиатура (и муз., печ.); 2. ам. дъска за ключове (на ключар); 3. attr клавишен.

keyhole

- ['ki:houl] n 1. отвор за ключ, ключалка; to spy through/listen at the ~(s) подслушвам, шпионирам; 2. attr ам. 1) интимен (за сведения); 2) недискретен (за журналист).

keynoter

- ['ki:noutъ] n ам. разг. политик, който държи програмна реч.

keystone

- ['ki:stoun] n 1. арх. ключ (на арка, свод); 2. прен. основен принцип/елемент; крайъгълен камък (на политика и пр.).

keystroke

- ['ki:strouk] n удар (на пишеща машина и пр.).

keyway

- ['ki:wei] n тех. шпонков/клинов канал.

keyword

- ['ki:wъ:d] n прен. ключ; основна дума; обяснение.

khaki

- ['ka:ki] I. а 1. сивокафяв, жълтеникавокафяв, каки; 2. ист. милитаристично-империалистичен; II. п сивокафяв плат за униформи.

khalif

- [ka:'li:f] caliph.

khalifat

- ['ka:lifAEt] caliphate.

khalifate

- ['ka:lifeit] caliphate.

khan

- [ka:n] n хан (татарски и пр.).

khedive

- [ki'di:v] n ист. хедив.

khmer

- [kmЁъ] n 1. ист. жител на древното Кхмерско царство (сегашна Кампучия); 2. ист. кхмерски език.

kibble

- ['kibl] n 1. мин. голяма кофа за изнасяне на руда от шахта; 2. кофа за вадене на вода от кладенец; 3. едро смлянозърно/брашно. ['kibl] v 1. меля (жито) на едро; 2. натрошавам на едро.

kibbutz

- [ki:'bu:ts] n (pl -im) кибуц (кооперативно стопанство в Израел).

kibe

- [kaib] n измръзнало място (особ. на петата).

kibitz

- ['kibъts] v ам. разг. кибича; меся се; давам съвети, без да ми ги искат (особ. при игра на карти).

kibitzer

- ['kibitsъ]n ам. кибик; наблюдател (при игра на карти), който дава съвети, без да му ги искат.

kibosh

- ['kaibo¦] n sl. 1. глупости, празни приказки; 2. ам. пречка, спънка; to put the ~ on слагам край на (нещо) веднъж завинаги. ['kaibo¦] v слагам край на (нещо) веднъж завинаги; провалям (нещо).

kick

- [kik] v 1. ритам; хвърлям къч; to ~ s.o. downstairs 1) изритвам някого (надолу по стълбите; 2) прен. понижавам (служебно); to ~ into touch сп. Изкарвам в тъч; 2. "ритам", отскачам (за огнестрелно оръжие); 3. отскачам (за топка); to ~ s.o. upstairs разг. шег. повишавам някого, за да се отърва от него; to ~ a man when he is down отмъщавам си на повален противник; kick about 1) ритам насам-натам; 2) разг. търкалям се (за вещи); 3) прен. подритвам (някого); kick against протестирам/бунтувам се срещу, противя се на; to ~ against the pricks ритам срещу ръжен; kick around 1) kick about 3; 2) разисквам/обсъждам безсистемно; 3) разг. жив съм; навъртам се; съществувам (за идеи и пр.); kick at kick against; kick back 1) отвръщам на ритника с ритник; 2) прен. връщам си; kick in 1) разбивам (врата и пр.) с ритник; 2) ам. sl. давам, плащам (своя дял); 3) ам. sl. умирам, пуквам, хвърлям топа; to ~ s.o. in the teeth разг. проявявам грубо незачитане към/пет пари не давам за някого; kick off 1) хвърлям си (обувките - при събуване), 2) футб. започвам (за мач); нанасям първия удар на топката; 3) ам. разг. започвам; 4) ам. sl. умирам, хвърлям топа; 5) ам. sl. сп. отстранявам (играч); kick out 1) изритвам; 2) хвърлям къч, ритам; 3) прен. изхвърлям, изритвам (някого); 4) футб. пращам топката в тъч; kick over 1) прекатурвам, събарям (с ритане); 2) запалвам се (за мотор); 3) запалвам (мотор); kick up 1) вдигам (прах); 2) разбутвам/сьбирам с крак (килим и пр.); 3) причинявам, вдигам (смут, гюрултия, кавга); 4) ам. "обаждам се" (за болеет), to ~ up o.'s heels 1) скачам/ритам игриво (за кон); 2) прен. забавлявам се; подскачам от радост; 3) разг. хвърлям топа, умирам. ['kik] n 1. ритане, ритник; къч; сп. ритване (на топка); 2. ритане, откат (на оръжие); тех. откат, обратен тласък/удар; 3. сила, енергия (да се съпротивлявам); he has no ~ left in him сьвсем e изтощен/капнал; 4. сила (на питие); this cocktail has a lot of ~ in it този коктейл e много силен; 5. ам. разг. протест, оплакване; 6. разг. удоволствие; to get a big ~ out of s.th. нещо ми прави страшно удоволствие; to do sf.th. for ~s правя нещо за удоволствие/кеф; 7. ам. Нова мания; 8. ам. неочаквано развитие (на събития и пр.); 9. вдлъбнатина на дъното на бутилка; more ~s than halfpence повече неприятности, отколкото печалба.

kick-off

- ['kikof] n 1. футб. начало на мач; 2. начало; for a ~ първо на първо.

kick-turn

- ['kiktъ:n] n ам. ски обръщане чрез превъртане.

kickback

- ['kikbAEk] n sl. 1. остра реакция; 2. рушвет, комисиона (за услуги, протекция).

kicker

- ['kikъ] n кон, който има навик да хвърля къч.

kickshaw

- ['kikfo:] n 1. лакомство, деликатес; 2. джунджурии, красиви дреболии.

kickup

- ['kik§p] n разг. скандал, врява, гюрултия.

kid

- [kid] n 1. козле, яре; 2. малкото на антилопа и др.; 3. ярешко месо/кожа; шевро; 4. pl обувки, ръкавици и пр. от шевро; 5. разг. дете, хлапе, момче; рl дечурлига, хлапетия; 6. attr от ярешка кожа; ~ brother/sister по-малък брат/сестра, братче/сестриче. [kid] v (-dd-) окозвам се. [kid] n sl. измама; баламосване. [kid] v (-dd-) sl. 1. измамвам; баламоевам; don't ~ yourself! не се заблуждавай! 2. майтапя, будалкам, занасям (и с on, up); no ~ ding! без майтап! 3. to ~ around ам. правя лудории/груби шеги. [kid] n бака.

kid-glove

- ['kidgl§v] n 1. ръкавица от шевро; with ~s прен. деликатно, внимателно, с кадифени ръкавици; с голямо внимание; 2. attr 1) тактичен (за метод, похват и пр.); без излишна грубост; ~ policy тънка политика; 2) префърцунен.

kidderminster

- ['kidъminstъ] n вид двуцветен килим.

kiddle

- ['kidl] n бент/яз с мрежи за ловене на риба; вид талян.

kiddy

- ['kidi] n разг. детенце; хлапе, малчуган.

kidnap

- ['kidnAEp] v (-pp-) открадвам (дете); отвличам, похищавам.

kidnaper

- [] ам. kidnapper.

kidnapper

- ['kidnAEpъ] n човек, който краде деца/отвлича, похитител.

kidney

- ['kidni] n 1. анат. бъбрек (и животински - като храна); 2. прен. вид; характер, нрав; man of that ~ човек от тоя вид; man of the right ~ човек какъвто трябва/на място; of the same ~ от един дол дренки; вземи единия, че удари другия; 3. attr като бъбрек; овален.

kidney-bean

- ['kidnibi:n] n бот. 1. бял боб (семе на Phaseolus vulgaris); 2. вид дребен боб (Phaseolus coccineus).

kidney-machine

- ['kidnimъ,¦i:n] n изкуствен бъбрек.

kidney-stone

- ['kidnistoun] n 1. минер. нефрит; 2. мед. камък в бъбрека.

kidney-vetch

- ['kidnivet¦] n бот. раменка (Anthyllis).

kidskin

- ['kidskin] n ярешка кожа, шевро.

kike

- [kaik] n ам. sl. презр. евреин, чифутин.

kill

- [kil] v 1. убивам, умъртвявам; погубвам; to be ~ed in an accident загивам при злополука; to ~ by inches убивам бавно и мъчително; my feet are ~ing me умирам от болка в краката; 2. бия, убивам, стрелям (дивеч); 3. коля, заколвам (животно); 4. прен. убивам (болка; време и пр.), премахвам, унищожавам; неутрализирам; 5. провалям (пиеса, законопроект); 6. развалям ефекта на; 7. Заглушавам (звук); 8. попарвам (за слана); 9. изтощавам (и земя, и пр.); 10. reft утрепвам се (да тичам и пр.); 11. угасявам, спирам (мотор, прожектор и пр.); 12. смайвам; правя впечатление; the joke nearly ~ed me умрях си от смях; dolled up/got up/dressed to ~ много издокаран, наконтен, изтупан (за жена, за да направи впечатление); 13. печ. зачерквам, махвам; 14. тенис удрям (топката) така, че да не може да бъде върната; футб. спирам (топка); 15. разг. виждам сметката на. омахвам (ядене, пиене); to ~ off избивам, унищожавам, изтребвам; to ~ s.o. with kindness правя мечешка услуга на някого. [kil] n 1. убийство; 2. животно, убито на лов; плячка, лов; 3. воен. унищожаване на/унищожен неприятелски самолет и пр.; 4. тенис топка, която противникът не може да върне; to be in at the ~ 1) присъствувам на победата; 2) присьствувам на пооажението/улавянето на жертвата.

kill-joy

- ['kildjoi] n човек, който разваля удоволствието на другите.

killdeer

- ['kildiъ] n зоол. вид сев.-ам. дъждосвирец (Charadrius vociferus).

killer

- ['kilъ] n 1. убиец; 2. killer whale.

killer whale

- ['kilъ(h)weil] n зоол. вид хищен делфин (Orcinus orca).

killer-satellite

- ['kilъ,sAEtъlait] n воен. противоспьтников ракетен снаряд.

killing

- ['kili¤] n 1. убиване, клане; убийство; 2. убитоживотно на лов; 3. голяма неочаквана (парична)печалба/успех. ['kili¤] а 1. убийствен, съсипателен; уморителен, изтощителен; 2. пленителен; разе. много смешен, толкова смешен, че да се пукнеш от смях.

kiln

- [kiln] n пещ за изпичане на тухли, керамика и пр.; варница. [kiln] v изпичам (тухли и пр.) в пещ.

kiln-dry

- ['kilndrai] v изсушавам в пещ.

kilo

- ['ki:lou] n 1. съкр. от kilogram(me); 2. ськр. от kilometre.

kilocycle

- ['kilou,saikl] n физ., рад. килохерц.

kilogram

- [] ам. kilogramme.

kilogramme

- ['kilougrAEm] n килограм.

kilometer

- [ki'lomъtъ] ам. kilometre.

kilometre

- ['kilou,mi:tъ] n километър.

kilowatt

- ['kilouwot] n фаз. киловат; ~-hour киловатчас.

kilt

- [kilt] n фустанела (шотландска). [kilt] v 1. запретвам, засуквам (поли); 2. плисирам, надиплям.

kilted

- ['kiltid] а с фустанела.

kilter

- ['kiltъ] n ред, изправност; out of ~ в лошо състояние, развален.

kimono

- ['kimounou] n яп. кимоно.

kin

- [kin] n род, семейство; рода, роднини; родство; near of ~ родствен; сроден, близък, подобен; next of ~ 1) най-близки роднини; 2) опечалените (при погребение). [kin] a predic сроден; we are ~, he is ~ to me роднини сме; Ђ to be more ~ than kind не се проявявам като роднина, не се държа роднински.

kind

- [kaind] n 1. род, семейство; 2. раса, порода; 3. вид, сорт, разновидност; what ~ of man is he? що за човек е? he is the ~ of man to, he is a man of the ~ who той е от тези хора, който; of a different ~ друг, различен; something of the ~ нещо такова/подобно; coffee of a ~ нещо, което може да мине за кафе; that is the ~ of thing I mean имам предвид нещо подобно; they are (all) of a ~ лика-прилика ca; all ~s of things всякакви неща; to have a ~ of suspicion that смътно подозирам, че; 4. природа, естество, характер; качество; after its ~ според природата си; to differ in ~ различавам се по естество; 5. стока, продукти (като платежно средство); in ~ 1) в натура; 2) прен. по същия начин; to pay in ~ плащам в натура; 6. църк. вино с просфора (за причастие); 7. ~ of разг. един вид, някак, до известна степен, тъй да се каже; I ~ of felt sorry for някак ми дожаляза; Ђ to repay/pay hack/answer (s.o.) in ~ връщам си (го) (някому) тъпкано; плащам със същата монета. [kaind] а 1. добър, добродушен; сърдечен; мил, любезен; 2. predic мил, любезен (to); it is very ~ of you to много мило/любезно е от ваша страна да/че; with you be ~ enough to, will you be so ~ as to бихте ли били/бъдете така добър да.

kind-hearted

- [,kaind,ha:tid] а добросърдечен.

kindergarten

- ['kindъ,ga:tn] n детска градина, забавачница.

kindergartener

- ['kindъ,ga:tnъ] n 1. учителка в детска градина; 2. дете, което ходи на детска градина.

kindle

- ['kindl] v 1. запалвам (се), разпалвам (се); пламвам, лумвам; 2. прен. разпалвам (се), разгорещявам (се); възбуждам (се); to ~ s.o. to do s.th. подбуждам/насъсквам някого да направи нещо; 3. блясвам, светвам (и с up); въодушевявам се (with); his eyes ~d очите му светнаха.

kindliness

- ['kaindlinis] n 1. добрина, добра постъпка; 2. мекота (на климат).

kindling

- ['kindli¤] n 1. запалване, разпалванe; 2. и рl подпалки, трески, борина.

kindly

- ['kaindli] а 1. добър; благ, мех; to have a ~ feeling towards чувствувам симпатия/благоразположен съм към; 2. мек, приятен (за климат). ['kaindli] adv 1. любезно, приветливо; от сърце; to be ~ disposed towards благоразположен съм към; ~ let me know моля, съобщете ми; will you ~ ще бъдете ли така добър да; 2. охотно, с удовблствие, на драго сърце: to take it ~ приемам на драго сърце; to take ~ to (s.th.) приемам добре/привиквам с (нещо); not to take ~ to criticism не обичам да ме критикуват.

kindness

- ['kaindnis] n 1. добрина, доброта; доброжелателство (towards); will yon have the ~ to...? ще бъдете ли така добър да...? 2. услуга; добро дело; любезност; to do s.o. a ~ правя услуга някому.

kindred

- ['kindrid] n 1. кръвно родство; the ties of ~ родствени връзки; 2. сродство, близост, прилика (with); 3. род, рода, роднини, родственици. ['kindrid] а 1. близък, подобен; ~ spirits сродни души; 2. от един и същи род, сроден.

kine

- [kain] ост. поет. рl от cow.

kinema

- ['kinima] cinema.

kinematograph

- [kini'maetougraif] cinematograph.

kinetic

- [ki'netik] I. а кинетичен; ~ art/sculpture кинетично изкуство/релеф/скулптура/композиция от отпадъчни материали (с подвижни части, задвижени от вьздушни течения, мотор и пр.); II. п рl кинетика.

king

- [ki¤] n 1. крал, цар; 2. пръв в своята облает, "цар", "бог"; 3. магнат; oil ~ петролен магнат; 4. карти поп; ~ of diamonds, etc. поп каро и пр.; 5. шах цар; Ђ dish fit for a ~ царско ядене; K. Charles's head натрапчива мисъл, идея фикс; K.'s highway шосе, обществен път; ~ of/at arms хералдмайстор, висш чиновник в хералдическата палата/колегия; K.'s peace обществен ред. [ki¤] v провъзгласявам за крал/цар; to ~ it (over s.o.) държа се господарски (с някого).

king's-evil

- ['ki¤z,i:vl] n мед. скрофулоза, скрофули.

king-bolt

- ['ki¤boult] n тех. главен болт; шенкелен болт; ос (на шарнир).

king-crab

- ['ki¤krAEb] n зоол. голямо раковидно, особ. от рода Limulus.

king-cup

- ['ki¤k§p] n бот. 1. вид лютиче (Ranunculus); 2. блатняк (Caltha palustris).

king-maker

- ['ki¤,meikъ] n 1. човек, който качва и сваля.

king-pin

- ['ki¤pin] n 1. king-bolt; 2. прен. център; важен човек/клечка; 3. средна кегла.

king-post

- ['ki¤poust] n стр. "поп", попова греда.

kingcraft

- ['ki¤kra:ft] n изкуството да се управлява.

kingdom

- ['ki¤dъm] n 1. кралство, царство; кралска/царска власт; 2. прен. царство; vegetable/animal ~ растително/животинско царство/свят; Ђ to come into o.'s ~ бивам признат, налагам се.

kingdom-come

- ['ki¤dъm'k§m] n разг. оня свят; to/till ~ до второ пришествие; gone to ~ разг. умрял, отишъл на оня свят.

kingfish

- ['ki¤ri¦] n зоол. вид голяма морска риба (Larnpris regius).

kingfisher

- [ki¤,fi¦ъ] n зоол. (синьо) рибарче (Alcedo atthis).

kinghood

- ['ki¤hud] n кралски/царски сан.

kinglet

- ['ki¤lit] n 1. кралче, царче; 2. зоол. жълтоглаво кралче (Regulus cristatus).

kinglike

- ['ki¤laik] а подобен на крал/цар, царствен, царски.

kingly

- ['ki¤li] а кралски; царствен, величествен.

kingship

- ['ki¤¦ip] n 1. кралски/царски сан; 2. царуване.

kingsize

- ['ki¤saiz] а разг. много голям/дълъг/добър.

kingsized

- ['ki¤saizd] а разг. много голям/дълъг/добър.

kink

- [ki¤k] n 1. извивка, чупка; гънка; 2. схващане (на шия); премятане (на жила, мускул); 3. прищявка; своеобразност; ексцентричност; чудатост; 4. недостатък; спънка, засечка. [ki¤k] v усуквам (се), образувам чупка.

kinkle

- ['ki¤kl] n извивчица.

kinkled

- ['ki¤kld] а ситно къдрав, с чулки.

kinky

- ['ki¤ki] а 1. извит, ситно къдрав; 2. разг. ексцентричен; смахнат; луд; 3. извратен; хомосексуален.

kino

- ['ki:nou] n клей/смола от няколко тропически растения.

kinsfolk

- ['kinzfouk] n pl роднини, родственици.

kinship

- ['kin¦ip] n 1. роднинство, родство; 2. сродство, близост, прилика.

kinsman

- ['kinzman] n (pl -men) роднина, родственик.

kinswoman

- ['kinzwumъn] n (pl -women) роднина, родственица.

kint

- [] quint 2.

kiosk

- ['ki:osk] n 1. кьошк, павилион; 2. вестникарска будка.

kip

- [kip] n sl. 1. дом за пренощуване; 2. легло; 3. спане; сън; дрямка; 4. вертеп. [kip] v (-pp-) sl. лягам си; спя; to ~ down лягам си, заспивам; to ~ out спя на открито. [kip] n 1. кожа на младо или дребно животно; вързоп от такива кожи; 2. търг. хиляда фунта (453,59 кг).

kipper

- ['kipъ] n 1. пушена риба, особ. херинга; 2. мъжка сьомга (през периода на оплождането); 3. sl. човек; giddy ~ халосник. ['kipъ] v соля и пуша риба.

kirk

- [kъ:k] n шотл. черква.

kirk-session

- ['kъ:k,se¦n] n шотл. духовен презвитериански съд.

kirsch

- ['kiъ¦] n нем. вишновка.

kirschwasser

- ['kiъ¦,va:sъ] n нем. вишновка.

kirtle

- ['kъ:tl] n ост. 1. рокля; фуста; 2. рубашка.

kismet

- ['kismet] n тур. късмет, съдба.

kiss

- [kis] n 1. целувка; to give a ~ целувам; to send/blow a ~ пращам въздушна целувка; deep/French/soul ~ страстна целувка; 2. леко докосване; чукване (на билярдни топки), 3. малък сладкиш; бонбонче; а ~ of life 1) изкуствено дишане уста в уста; 2) прен. средство за повишаване на жизнеността; ~ of death привидно приятелска постъпка, която носи гибел, целувка на Юда. [kis] v 1. целувам; целуваме се; to ~ and be friends сдобряваме се; to ~ away tears изтривам сълзи с целувки; to ~ s.o. goodbye/good night целувам някого за сбогом/за лека нощ; to ~ o.'s hand to пращам въздушна целувка на; to ~ hands/the hand целувам ръка на крал при приемане на министерски пост; 2. едва се докосвам до, галя, погалвам; 3. чуквам се леко (за билярдни топки), 4. to ~ off ам. sl. отпращам; отхвърлям (молба и пр.); Ђ to ~ the book целувам Библията (при полагане на клетва), to ~ the dust/ground 1) пълзя/унижавам се пред победител; претърпявам поражение; 2) бивам убит; to ~ goodbye to s.th. прощавам се с нещо, примирявам се със загубата на нещо.

kiss-curl

- ['kiskъ:l] n къдрица (на челото, слепоочието).

kiss-in-the-ring

- ['kisinъ'ri¤] n вид гоненица.

kiss-me-quick

- ['kismi'kwik] n 1. ост. вид женска шапчица, капишон; 2. къдрица.

kisser

- ['kisъ] n 1. човек, който целува; 2. sl. уста; 3, sl. лице.

kissing crust

- ['kisi¤kr§st] n мека странична кора на хляб.

kit

- [kit] n 1. (съдържанието на) войнишка раница/торба; 2. екип(ировка), принадлежности; торба, чанта и пр. за принадлежности; 3. комплект инструменти (и ~ of tools); 4. комплект, части за сглобяване (на уред, мебели и пр.), 5. каче, бъчвичка; the whole ~ and caboodle ам. 1) всички, цялата компания; 2) целият куп неща. [kit] v (-tt-) екипирам, снабдявам с (и с out, up); to ~ o.s. up издокарвам се. [kit] съкр. от kitten 1, 2. [kit] n малка цигулка.

kit-bag

- ['kitbAEg] n 1. войнишка торба/раница; 2. сак.

kit-cat

- ['kitkAEt] n портрет, отрязан над кръста.

kit-cat portrait

- ['kitkAEt,pъ:trit] n портрет, отрязан над кръста.

kitchen

- ['kit¦in] n 1. кухня; 2. кухненски персонал; 3. муз. sl. ударни инструменти в оркестър; 4. attr кухненски; ~ unit комбиниран кухненски шкаф; ~ police ам. воен. войници, който помагат в кухнята.

kitchen cabinet

- ['kit¦in,kAEbinъt] n 1. кухненски шкаф; 2. ам. неофициални съветници, използувани от правителство.

kitchen garden

- ['kit¦in,ga:dn] n зеленчукова градина.

kitchen sink

- ['kit¦insi¤k] n 1. кухненска мивка; 2. прен. груб реализъм (в драма, изкуство и пр.); 3. attr грубо реалистичен; ~ drama английска социално-битова драма от 50-те и 60-те години на XX в.; Ђ everything but the ~ всичко възможно; всичко, което можеш да си представиш; какво ли не.

kitchen stuff

- ['kit¦inst§f] n 1. продукти, особ. зеленчуци; 2. кухненски отпадъци.

kitchener

- ['kit¦inъ] n ост. 1. готварска печка; 2. магер, манастирски готвач.

kitchenette

- [,kit¦i'net] n кухничка, бокс.

kitchenware

- ['kit¦inwЁъ] n кухненски съдове и прибори.

kite

- [kait] n 1. зоол. каня (Milvus ictinus); 2. прен. "акула"; 3. хвърчило; to send up/fly a ~ пускам хвърчило; прен. опитвам почвата; 4. търг. sl. Фиктивна полица; to fly a ~ опитвам се да прокарам фиктивна полица/свидетелство и пр.; 5. ав. sl. лек самолет; 6. pl. мор. най-горните платна на кораб. [kait] v 1. летя, извисявам се; качвам се; 2. покачвам (се) бързо (за цени и пр.); 3. търг. sl. Използувам фиктивна полица и пр.

kite balloon

- ['kaitbъ.lu:] n привързан балон.

kith

- [kiҐ] n: ~ and kin роднини, близки, приятели и познати.

kitsch

- [kit¦] n кич, изкуство/литература без художествена стойност; безвкусица.

kitten

- ['kitn] n 1. коте(нце); 2. малкото на лисица, земеровен заек и пр.; 3. закачливо момиче, кокетка; Ћ to have ~s прен. разг. много съм уплашен/разстроен. ['kitn] v котя се, окотвам се.

kittenish

- ['kitъni¦] а 1. игрив, като коте; 2. закачлив, кокетлив.

kittiwake

- ['kitiweik] n зоол. вид чайка (Rissa tridactyla).

kittle

- ['kitl] а шотл. мъчен, опак, опърничав, своенравен (особ. ~ cattle). ['kitl] v шотл. 1. гъделичкам; 2. озадачавам.

kitty

- ['kiti] n писе(нце). ['kiti] n 1. sl. затвор; 2. карти банка; 3. разг. (общ) фонд; спестявания.

kiwi

- ['ki:wi:] n 1. зоол. киви, аптерикс (Apteryx); 2. sl. новозеландец; 3. ав. sl. служещ от нелетящия състав.

klan

- [klAEn] ам. съкр. от Ku-Klux-Klan.

klaxon

- ['klAEksn] n авт. клаксон.

kleenex

- ['kli:neks] n мека тънка хартия за носни кърпи и пр.

klepht

- [kleft] n гр. 1. ист. клефт, хайдутин; 2. разбойник.

kleptomania

- [,kleptou'meinjъ] n клептомания.

kleptomaniac

- [,kleptou'meiniAEk] n клептоман.

klipspringer

- ['klipspri¤ъ] n зоол. малка юж.-афр. антилопа (Oreotragus oreotragus).

kloof

- [klu:f] n юж.-афр. теснина, клисура, дол.

knack

- [nAEk] n 1. сръчност, похват(ност), леснина; цака; to get the ~ of it хващам му цаката; to have the ~ of doing s.th. иде ми отръки да правя нещо; there's a ~ in it има си цака/колай тази работа; 2. навик; to get into the ~ of (c ger) свиквам да; 3. похват, способ; 4. ост. играчка, дреболия, джунджурия.

knacker

- ['nAEkъ] n закупвач на стари коне за клане/на стари постройки, кораби и пр. заради материала.

knacky

- ['nAEki] а сръчен, ловък, похватен.

knag

- [nAEg] n 1. чеп, чвор; 2. чекор.

knap

- [nAEр] n диал. 1. изпъкналост; 2. връх на хълм, височина. [nAEр] v (-pp-) 1. троша (камъни, чакъл), дялам (кремък); 2. sl. крада, свивам; 3. удрям, чукам.

knapper

- ['nAEр] n каменар.

knapsack

- ['nAEpsAEk] n раница.

knapweed

- ['nAEpwi:d] n бот. вид червена метличина (Centaurea nigra).

knar

- [na:] n чеп, чвор; израстък на дърво.

knave

- [neiv] n 1. ост. мошеник; безчестен човек, негодник; 2. ост. момче; слуга; 3. карти момче, вале.

knavery

- ['neivъri] n мошеничество, измамничестЬо.

knavish

- ['neivi¦] а мошенически, измамнически.

knead

- [ni:d] v 1. меся, замесвам, мачкам (тесто, глина), 2. прен. споявам, смесвам (together); оформявам, обработвам (общественото мнение и пр.); 3. мачкам, разтривам, масажирам, правя масаж (на).

knee

- [ni:] n 1. коляно; on o.'s ~s, on bended ~(s) на колене; to godown/fall/drop/bc on o.'s ~s 1) коленича, падам на колене; 2) прен. превивам врат; to go down/sink on o.'s ~s to коленича пред; 2. тех. ъгълник, ъглово парче; 3. стр. паянта; 4. мат. промяна в посоката на крива; Ћ to bend/bow the ~ to/before превивам врат пред, подчинявам се на; моля се на; to bring s.o. to his ~s накарвам някого да се подчини; to give a ~ to 1) бокс секундирам; 2) прен. помагам на. [ni:] v 1. допирам/удрям с коляно; 2. разг. правя (панталон) да се издуе на коленете; 3. стр. съединявам/заякчавам с коляно/паянта..

knee-cap

- ['ni:kAEp] n 1. анат. колянно капаче, патела; 2. наколенник.

knee-deep

- ['ni:di:p] а 1. стигащ до коленете; 2. прен. съвсем затънал/замесен.

knee-high

- ['ni:hai] а който стига до коленете.

knee-jerk

- ['ni:djъ:k] n коленен рефлекс.

knee-pan

- ['ni:рAEn] knee-cap.

kneebrecches

- ['ni:brit¦iz] n pl ист. кюлоти.

kneel

- [ni:l] 1. коленича, падам на колене (и с down); 2. прен. преклонявам се, превивам врат (to).

kneeled

- [ni:ld] 1. коленича, падам на колене (и с down); 2. прен. преклонявам се, превивам врат (to).

kneeling

- ['ni:li¤)] а коленичил, на колене.

knell

- [nel] n 1. камбанен звън, особ. погребален (и death ~); to toll the ~/a funeral ~ бия на умряло/за погребение; 2. прен. знамение, предзнаменование; to sound/ring the (death) ~ for/of оповестявам/предвещавам края/гибелта на. [nel] v 1. бия на умряло; 2. звуча тържествено/тъжно/зловещо; 3. призовавам/оповестявам (като) с камбанен звън.

knelt

- [] вж. kneel.

knesset

- ['knesit] n кнесет (израелският парламент).

knew

- [] вж. knowЄ.

knick-knack

- ['niknAEk] n дреболийка, фигурка, украшение; джунджурия, дрънкулка.

knick-knackery

- ['niknAEkъri] n дреболии, украшения; джунджурии, дрънкулки.

knickerbockers

- ['nikъbokъz] n pl къс голф (панталон).

knickers

- ['nikъz] n pl 1. knickerbockers; 2. кюлоти.

knife

- [naif] n 1. нож; 2. тех. нож (на машина), зъб (на фреза), острие; 3. мед. скалпел; 4. прен. операция, "нож"; Ћ to get o.'s ~ into/have o.'s ~ in имам зъб на; изливам злобата си върху, критикувам остро; to ply/play a good ~ and fork похапвам си; имам си и смърт; that you could cut with a ~ гъст, с нож да го режеш (за мьгла); почти осезаем (за мълчание и пр); вонящ, тежък (за вьздух). [naif] v 1. режа с нож; кастря; 2. нанасям удар с нож; 3. прен. забивам нож в гърба; 4. ам. цепя, поря (вьлни).

knife-edge

- ['naifedj] n 1. острие (като) на нож; 2. Опора на махало и пр.; опорна призма; 3. хребет; 4. прен. несигурно/рисковано положение.

knife-grinder

- ['naif,graindъ] n 1. точилар; 2. точило.

knife-switch

- ['naifswit¦] n ел. ножов/лостов прекъсвач.

knight

- [nait] n 1. рицар (и прен.); 2. Ненаследствена титла sir, дадена за заслуги; 3. кавалер на орден; K. of the Garter кавалер на ордена на Жартиерата; 4. ист. представител на графство в парламента ( и ~ of the shire); 5. ист. конник (в древния Рим); 6. шах кон; Ћ ~ of the road 1) разбойник; 2) търговски пътник; 3) скитник. [nait] v 1. ист. посвещавам в рицарство; 2. Давам титлата knight на.

knight-errant

- [,nait'erъnt] n (pl knights-errant) странствуващ рицар.

knightage

- ['naitidj] n (списьк на) всички лица със званяето knight.

knighthood

- ['naithud] n 1. рицарско звание; 2. звание knight; 3. рицарско достоинство; 4. събир. рицарство.

knightliness

- ['naitlinis] n рицарство.

knightly

- ['naitli] а на рицар; рицарски; достоен за рицар.

knit

- [nit] v (knitted, knit) 1. плета; плета лицево; to ~ stockings out of wool, to ~ wool into stockings плета вълнени чорапи; 2. съединявам (се), споявам (се), втвърдявам (се); сраствам се (за каст), завързвам (за плод), 3. свивам (вежди) (и с together); Ћ closely knit argument добре обоснован довод; knit together 1) сплитам, преплитам; 2) сраствам се, зараствам (за счупена кост); 3) прен. съединявам (се), свързвам (се); сплотявам; knit up 1) изплитам (изпусната бримка); изплитам (вълна и пр.); 1) свързвам (се) (with); 3) разрещавам (спор).

knitter

- ['nitъ] n плетач.

knitting

- ['niti¤] n 1. плетене; плетиво; 2. срастване (на кост).

knitting-machine

- ['niti¤mъ¦i:n] n плетачна машина.

knitting-needle

- ['niti¤,ni:dl] n игла/кука за плетене.

knitwear

- ['nitwЁъ] n трикотаж.

knob

- [nob] n 1. буца, изпъкналост (и на растение); 2. обла дръжка (на врата); топка (на бастун); 3. копче (на радиоапарат и пр.), 4. бучка (масло, въглища); Ћ with ~s on sl. 1) ирон. и нещо отгоре, и още как; 2) още нещо няма ли? ново двайсет; как не.

knobbed

- [nobd] а с буци; с обла дръжка; с топка/главичка.

knobble

- ['nobl] n малка изпъкналост, топчица.

knobbly

- ['nobli] а неравен, с буци/изпъкналости.

knobby

- ['nobi] а 1. knobbly; 2. топчест, валчест.

knobkerrie

- ['nobkeri] n боздуган (афр. оръжие);

knobstick

- ['nobstik] n 1. бастун с топка (използуван като оръжие); 2. ост. sl. стачкоизменник.

knock

- [nok] v 1. удрям (се), чукам (се), чуквам (се); почуквам, хлопвам, похлопвам, тропвам, потропвам; блъскам (се); to ~ s.o. flat/senseleas/unconscious/cold повалям/сьбарям някого (на земята), замайвам някого с удар; 2. тракам (за машина, поради неизправност), 3. sl. смайвам, сыцисвам; to ~ s.o. cold съвсем същисвам; шокирам; to ~s.o. dead вземам акъла на/шашвам някого; to ~ them in the aisles театр. шашвам публиката; 4. sl. критикувам рязко, намирам кусури на; Ћ to ~ (some) sense into s.o. разг. вразумявам някого; to ~ into the middle of next week разг. натирвам; to ~ on the head 1) удрям по главата; 2) осуетявам, развалям; to ~ s.o. into a cocked hat правя някого на пух и прах; koock about/around 1) разг. бия, удрям, млатя; отнасям се грубо към; 2) блъскам, тласкам; 3) скитам (из), обикалям, въртя се, навъртам се; to ~ about with s.o. влача се/скитам с някого; 4) водя нередовен/безпътен живот; 5) намирам се, подмятам се, търкалям се (за предмети); knock back sl. 1) гаврътвам, изпивам; изяждам; 2) разг. струвам (пари); 3) ощетявам; онеправдавам; knock down 1) събарям (на земята); повалям, катурвам; 2) разрушавам, събарям; 3) оборвам (довод); 4) бруля, обрулвам; 5) разглобявам; 6) разг. отбивам от, намалявам (цена); 7) продавам (на търг) (for, at за); 8) побеждавам; 9) sl. печеля, изкарвам, докарвам си; 10) ам. sl. злрупотребявам, присвоявам; крада; knock in 1) забивам, зачуквам; 2) разбивам, избивам; to ~ s.o.'s head/teeth in разбивам главата на някого, разбивам/избивам зъбите на някого; to ~ a hole in пробивам дупка в; to ~ holes in an argument разбивам довод/аргумент; knock off 1) махвам/свалям от; събарям; to ~ s.o. off his pins sl. зашеметявам някого с удар; прен. слисвам някого; 2) намалявам, смъквам, отбивам от (цена); 3) разг. пиша/съчинявам набързо; скалъпвам, претупвам; 4) разг. свършвам, прекратявам, прекъсвам, преустановявам; 5) sl. убивам, пречуквам; 6) ам. sl. умярам; 7) sl. открадвам, задигам; ограбвам; 8) sl. (бързо) прелъстявам и зарязвам (жена), Ћ ~ it off! sl. спри! престани! стига! to ~ s.o.'s head off sl. 1) строшавам главата на някого; 2) далеч надминавам някого; to ~ spots off s.o. разг. Превъзхождам някого, слагам някого в джоба си; to ~ off a good deal of work свършвам добра работа, отхвърлям доста работа;knock out 1) избивам (зъби), изкъртвам; изваждам (око и пр.), изтьрсвам (пепел от лула), to ~ s.o.'s brains out разбивам главата на някого; 2) карам някого да изгуби съзнание; бокс нокаутирам; 3) разг. смайвам, слисвам; 4) елиминирам, особ. в състезание: побеждавам; 5) ам. sl. изтощавам; преуморявам; 6) разг. скалъпвам набързо; нахвърлям (план и пр.); 7) разрушавам; повреждам; Ћ to ~ stupid ideas out of избивам глупости от главата на; to ~ the bottom out of разг. правя на пух и прах; разклащам из основи; to ~ the hell/the living daylights out of sl. пребивам от бой; to ~ the spirit/the stuffing out of разг. деморализирам, смазвам; knock over 1) прекатурвам, събарям; 2) ам. слисвам, смайвам; 3) ограбвам; открадвам, отвличам (самолет и пр.); knock together 1) сковавам набързо, изкалъпвам; 2) удряме (се) един в друг; my knees ~ together краката ми треперят от страх; Ћ to ~ their heads together разг. принуждавам ги да престанат да се карат/да упорствуват; knock under подчинявам се, предавам се; knock up 1) первам/удрям нагоре; подхвърлям (топка), 2) събуждам, разбуждам; 3) изморявам, изтощавам; съсипвам; 4) sl. скалъпвам; импровизирам, приготвям набързо (ядене и пр.); 5) крикет отбелязвам (точки), 6) ам. вулг. правя (жена) да забременее; 7) to ~ up against удрям се/блъскам се в; срещам случайно, попадам на. [nok] n 1. удар; чукване; to give a ~ почуквам; to give s.o. a ~ on the head удрям някого по главата; to get a nasty ~ бивам ударен зле (и прен.); 2. прен. удар, несполука; шок; to take the ~ sl. понасям големи загуби; 3. sl. злостна критика; оскърбление; 4. тех. прекъсване (неправилно функциониране на машина).

knock-about

- ['nokъbaut] I. а 1. шумен, груб, буен (за игра); 2. грубо комичен, фарсов (за комедия и пр.); 3. работен, всекидневен (за облекло), II. п 1. (комичен артист в) груб фарс/просташко представление; груба шега; 2. скитник; 3. австрал. общ работник; 4. малка яхта/кола.

knock-down

- ['nokdaun] I. а 1. съкрушителен, зашеметяващ (за удар и прен.); 2. разглобяем; 3. минимален, най-нисък (за цена), II. п 1. съкрушителен/зашеметяващ удар; 2. нещо разглобяемо (мебел и пр.).

knock-out

- ['nokaut] n 1. сп. нокаут; 2. прен. поражение; 3. купувач на търг, който в споразумение с други купувачи предлага ниски цени; такъв търг; 4. sl. нещо поразително/за чудо и приказ, "бомба"; 5. аttr 1) елиминационен (за сьстезание), 2) упоителен, причиняващ загубване на съзнание (за лекарство).

knocker

- ['nokъ] n 1. човек, който чука; 2. чукало (и door-~); 3. ам. критика?; Ћ up to the ~ sl. в отлично състояние; до съвършенство; по последната мода.

knocker-up

- ['nokъr'§p] n човек; който буди (работници и пр.) с чукане.

knoll

- [noul] n хълмче, могилка. [noul] у ост. 1. бия (камбана); 2. звъня, бия (за камбана).

knop

- [nop] n 1. knob 1; 2. ост. цветна пъпка; 3. орнамент във вид на пъпка.

knot

- [not] n 1. възел (и анат.), 2. фльонга; джуфка; 3. прен. връзки (особ. брачни); 4. трудност, мъчнотия, усложнение, проблем; to tic s.o. in ~s разг. напълно обърквам някого; to tie o.s. in/up in/into ~s обърквам се, уплитам се; 5. лит. интрига, завръзка (на фабула); 6. бот. нарастък, израстък; чеп, чвор; възел; 7. група, куп (of); to stand about in ~s стоим на групи; 8. мор. възел ( 1853 м); 9. тех. щупла (в отливка); 10. кок (и ~ of hair); Ms stomach was all in ~s свиваше го стомахът. [not] v (-tt-) l. свързвам; връзвам (на) възел; 2. правя ресни; 3. ставам на/образувам възли (за канап); уплитам (се), омотавам (се), заплитам (се); 4. свивам (вежди); 5. замаскирам чеповете (в паркет и пр.); [not] n зоол. исландски брегобегач (Calidris canutus).

knot-hole

- ['nothoul] n дупка от чеп.

knotgrass

- ['notgra:s] n бот. пача трева (Polygonum avieulare).

knotted

- ['notid] a 1. с възли, възлест; 2, чепат, чворест.

knotty

- ['noti] a \. чепат, чворест; 2. с възли; загрубял, жилест, с подути стави; 3. прен. труден, сложен, заплетен.

knotwork

- ['notwъ:k] n 1. плетеница; 2. вид бродерия.

knout

- [naut] n рус. камшик. [naut] v бия с камшик.

know

- [nоu] v (knew [nju:], known [noun]) 1. зная, поэнавам, запознат съм с, осведомен съм по, разбирам от; I wouldn't ~ не знам, не мога да кажа; as far as/for al! I ~ доколкото зная; to get/come to ~ запознавам се с, опознавам; научавам се; there is no ~ing човек не знае, не може да се каже (how, why); 2. зная от опит/какво е; to ~ hunger зная какво е глад, гладувал съм; he has never ~ n sickness не знае какво е болеет, никога не е боледувал; 3. познавам, разпознавам, различавам (by по); I wouldn't ~ her from Adam/from a crow нe бих могъл да я (раз)позная; I knew him for a Frenchman познах, че с французин; you wouldn't ~ him from an Englishman не бихте казали, че не е англичанин; he ~s a good thing when he sees it той разбира от хубаво; 4. зная, умея, мога; to ~ how to read/swim, etc. зная да чета/плувам и пр.; all I ~ (how) колкото мога; с всички сили; 5. посещавам, спохождам, общувам; имам работа с; he is not a man to ~ не e човек, с когото да имаш работа; не е цвете за мйрисане; 6. ост. имам полови сношения с; Ћ to ~ o.'s way about/the time of day/a thing or two/what o'clock it is разбирам и аз от нещо, не съм съвсем загубен, пачигьоз съм; to ~ what one is about зная какво правя/искам, действувам разумно; to ~ better 1) ставам по-предпазлив/разумен, вече знам;. 2) все пак съм по-умен; I~ better than that знам, че не е така, не съм толкова глупав, на друг ги разправяй; to ~ better than to гледам да не. не съм толкова глупав да, достатъчно съм благоразумен да не; you ought to ~ better than to би трябвало да знаеш, че не бива да; to ~ o.'s own business знам си работата; before you ~ where yon are докато се усстиш/разбереш какво става; don't I ~ it на мен ли гй разправяш, знам аз; not if I ~ it за нищо на света; that's all you ~ (about it) ирон. много (ги) разбираш ти; what do you ~! ами! нима! не думай! как ти се вижда тая работа! know about чнам/осведомен съм за. в течение съм на; узнавам; I don't ~ about that не съм сигурен; what do you ~ about that? ам. какво ще кажеш за това? представяш ли си? know of знам/чувал съм за; not that I ~ of доколкото знам, не. [nоu] n: to be in the - ризг. знам, в течение съм (about на), посветен съм (about в).

know-all

- ['nouo:l] n всезнайко.

know-how

- ['nouhau] n 1. умение, вещина, сръчност, похват; находчивост; 2. тайни на производството.

know-it-all

- ['nouito:l] ам. разг. know-all.

know-nothing

- ['nou,n§Ґi¤] n разг. 1. невежа; 2. агностик.

knowable

- ['nouъbl] а 1. познаваем; 2. общителен.

knowing

- ['noui¤] а 1. хитър, буден, отракан; 2. сръчен, ловък, похватен; 3. многозначителен; to assume а ~ air придавам си вид на човек, който знае всичко; 4. съзнателен, умишлен.

knowingly

- ['noui¤li] adv 1. съзнателно, умишлено, преднамерено, с цел; 2. изкусно, сръчно, ловко; 3. многозначително.

knowledge

- ['nolidj] n 1. знание (of), common/general ~ (все)общо достояние; it is common ~ that общоизвестно е, всички знаят, че; my ~ of him това, което зная за него; to the best of my ~, as far as my ~ goes доколкото ми е известно; to my (certain) ~ знам (положително); not to my ~ доколкото знам, не; with a full ~ of с пълно съзнание за; it has come to my ~ that научих се, че; to keep from the ~ of крия от; I had no ~ of it не знаех това; 2. знание, знания, познания, ерудиция (of); to have a ~ of зная, владея (език и пр.), general ~ обща култура; 3. новина, съобщение, известие, вест (of); 4. наука; познание.

knowledgeable

- ['nolidjъbl] a ризг. добре осведомен, с широки познания; интелигентен; to be ~ about разбирам от.

known

- [] вж. know. [noun] а известен, познат; to make ~ съобщавам за, оповестявам, разгласявам, разкривам; to make o.s. ~ to 1) представям се на; 2) разкривам се на.

knpck-knced

- ['nokni:d] а 1. с обърнати навътре колене; 2. прен. слаб, неиздържан (за довод).

knuckle

- ['n§kl] n 1, става на пръст; to rap/give s.o. a rap over/on the ~s плясвам през ръцете, бия през прьстите (и прен.); 2. джолан: 3. тех. шарнир(но съединение); Ћ near the ~ разг. граничещ с неприличното. ['n§kl] v удрям/натискам/трия със ставите на пръстите; Ћ to ~ down/under отстъпвам, подчинявам се, превивам врат (to); to ~ down to залавям се за (работа).

knuckle-bone

- ['n§kIboun] n 1. ашик; 2. pi игра на ашици.

knuckle-duster

- ['n§kl.d§stъ] n (метален) бокс.

knuckle-joint

- ['n§kldjoint] n 1. knuckle; 2. knuckle 3.

knur

- [] knurr.

knurl

- [nъ:1] n 1. чеп, чвор, израстък; 2. метал, изпъкналост, нарез, бразда.

knurr

- [nъ:] knurl 1.

koala

- [kou'a:lъ] n зоол. коала (и ~-bear) (Phascolarctos cinereus).

kobold

- ['koubъld] n нем. лшт. 1. коболд, домашен дух; 2. гном.

kohl

- [koul] n прах за почерняне на клепачите.

kohlrabi

- [koul'ra:bi] n бот. алабаш (Brassica oleracea var. gongylodes).

kola

- ['koulъ] n бот. кола.

kolkhoz

- [kol'ho:z] n рус. колхоз.

kook

- [kuk] n ам. ексцентричен/чудат/луд човек.

kookie

- ['kuki] а ексцентричен; смахнат.

kooky

- ['kuki] а ексцентричен; смахнат.

kopeck

- [] copeck.

kopie

- ['kopi] n юж.-афр. хълмче.

kopje

- ['kopi] n юж.-афр. хълмче.

koran

- [ko'ra:n] n араб. рел. Коран.

korean

- [ko'rion] I. а корейски; II. n 1. кореец; 2. корейски език.

kosher

- ['kou¦o] I. а евр. 1. кашер, приготвен по еврейските религиозни изисквания (за храна); 2. sl. който е както трябва/наред; истински; II. п (магазин/ресторант, където се продава/сервира) кашер/храна, отговаряща на еврейските религиозни изисквания.

kotow

- [,kou'tau] n кит. поклон до земята, метан.

koumis

- ['ku:mis] n рус. кумис.

koumiss

- ['ku:mis] n рус. кумис.

kowtow

- [,kau'tau] kotow.

kraal

- [kra:l] n юж.-афр. 1. краал, оградено село (на туземца); 2. краал, ограда за добитък, кошара.

kraken

- ['kra:kon] n мит. норвежко морско чудовище.

kraut

- [kraut] n 1. кисело зеле; 2. si. шваба, германски войник.

kremlin

- ['kremlin] n рус. 1. кремъл; 2. the K. Кремъл (в Москва).

kriegspiel

- [kri:g'spi:l] n нем. воен. тактическо учение на карта.

kris

- [] creese.

krona

- ['krounъ] n (pi -nor) шведска крона.

krone

- ['krounъ] n (pi -пer) датска/норвежка крона.

krumhorn

- ['krumho:n] n старинен духов инструмент, крумхорн.

ku-Klux-Klan

- ['kju:kl§ks'klAEn] и ку-клукс-клан.

kudos

- ['kju:dos] n si. слава.

kukri

- ['kukri] n англоинд. голям крив нож.

kulak

- ['kulAEk] n рус. кулак.

kumis

- [] koumis.

kurd

- [kъ:d] n кюрд.

kurdish

- ['kъ:di¦] а кюрдски.

kvass

- [kvAEs] и рус. квас.

kymric

- [] Cymric.

kyphosis

- [kai'lousis] n мед. кифоза, гърбавост, заоблена гърбица.

kyrie (eleison)

- ['kiъrii: (i'leisъn)] n цьрк. господи помилуй.

l

- [el] 1. буквата L; 2. нещо във формата на буквата L: L-bar винкелово желязо.

l-square

- ['elskwЁъ] n ъгълник за чертане.

la

- [lа:] n муз. ла. [] inl 'ост. гледай ти! я гледай!

la-di-da

- ['la:di:'da:] разг. 1. а превзет, префърцунен, нафукан; II. я превзет/префърцунен/нафукан човек. ['la:di:'da:] int превземки!

laager

- ['la:gъ] n юж.-афр. 1. лагер, заобиколен от ка руци; 2. импровизирано укрепление; 3. воен. паркинг за бронирани коли. [] v юж.-афр. разполагам (се)/настанявам (се) на лагер.

lab

- [laeb] разг. ськр. от laboratory.

labefaction

- [,1aebi'faek¦n] n книж. разклащане; отслабване, западане, упадък.

label

- ['leibl] n 1. етикет (и прем.), надпис; 2. юр. кодицил, прибавка към завещание; 3. арх. коркиз (над врата). [] v .(-II-) 1. залепям слагам етикет на: слагам етикет с цена на (стока), the bottle is ~led poison на шишето пише/има етикет с надпис "отрова"; 2. окачествявам, класифицирам, определям (as); 3. наричам, назовавам; прен. лепвам етикет на (as).

labial

- ['leibjъl] фон. 1. а лабиален; II. n лабиален звук.

labialize

- ['leibiъlaiz] v фон. лабиализирам.

labiate

- ['leibiъt. -eit] own. 1. а устоцветен; II. n устоцветно растение.

labile

- ['leibail] а неустойчив, лабилен, колеблив.

labiodental

- [jeibiou'denti] а фон. лабиодентален.

labium

- ['leibiъm] (pi -ia [1э]) устна.

labor

- [] ам. labour.

laboratory

- [lъ'borъtri, ам. 'laebrъto:ri] n 1. лаборатория (к прен.), 2. attr лабораторен; опитен; ~ technician лаборант.

laborious

- [la'bo:riъs] а \. тежък, труден, мъчен, напрегнат; 2. тежък, измъчен (за стил), 3. трудолюбив, работлив, усърден, неуморен.

labour

- [leibъ] n 1. труд, работа; усилия; тежка работа; free ~ 1) труд на свободни хора (не на роби), 2) ам. труд на хора, които не са членове на професионални сьюзи; ~s of Hercules, Herculean ~s 1) Херкулесови подвизи; 2) прен. много тежки задачи; ~ of love работа, извършена с любов без оглед на печалба; 2. pi усилия, мъки, тегло, теглило; ~ in vain, lost ~ капразни усилия; his ~s are over той завьрши земния си път, отърва се; 3. труд (за разлика от капитал]-, работническа класа; работна ръка; L. английската Лейбъристка партия, лейбъристите; 4. родилни мъки, раждане; to be in ~ раждам; woman in ~ родилка; 5. attr трудов; работнически; ~ code кодекс на труда; L. Day ам. ден на труда; ~ intensive трудоемък; ~ troubles/unrest конфликти между работници и работодатели; работнически вълнения/стачки. [] г 1. трудя се, мъча се (over); полагам усилия, старая се; стремя се; to ~ for breath трудно дишам; 2. движа се/напредвам бавно/с усилие; to ~ along едва се движа/кретам; wheels ~ing in the sand колела, които едва се движат/са затънали в пясъка; 3. затруднен/спънат съм, жертва съм (under на); to ~ under a burden изнемогвам под тежестта на товар; to ~ under great difflcnities боря се с големи трудности; to ~ under a disadvantage в много неизгодно положение съм; to ~ under a delusion/a misapprehension жертва съм на заблуждение, заблуждавам се; 4. мор. люшкам се/клатя се силно (за кораб), 5. разработвам подробно; I will not ~ the point няма да се впускам в подробности; to ~ the obvious говоря подробно за очевидни неща; 6. раждам, изпитвам родилни мъки; 7. ост. обработвам (земЛ).

labour-market

- ['leibъ,ma:kit] n 1. трудови резерви; 2. търсене и предлагане на работна ръка.

labour-pains

- ['leibъpeinz] n р! родилни мъки.

labour-saving

- ['leibъ,seivi¤] а които спестява човешки труд.

laboured

- ['leibъd] а 1. тежък, измъчен, маниерен (за стил), 2. тежък, затруднен (за дишане).

labourer

- ['leibara] n (общ) работник.

labouring

- ['leibъri¤] а 1. трудещ се; ~ man работник; the ~ class работническата класа; 2. разтупкан (за сьрче): задъхан, запъхтян.

labourite

- ['leibъrait] n пол. лейбърист; привърженик на Лейбъристката партия.

labrador dog,-retriever

- ['laebrъdo:dog,-ri'tri:vъ] n лабрадорско куче.

labret

- ['leibrъt] n накит (от черупка, каст и пр.), промушен през долната устна.

laburnum

- [lъ'bъ:nъm] n бот. златен дъжд. Џlabyrinth ['laebъrinq] n лабиринт (и прен., анат.).

lac

- [laek] n неочистен шеллак.

lace

- [leis] n 1. връв. връзка (зи ооунки и пр.), 2. галон, ширит: 3. дантела: 4. малко количество спиртно питие, налято в кафе и пр.; 5. attr дантелен. [] v 1. връзвам връзките (на обуща), стягам (корсет) (и с up); връзвам се с връзки (за обуща), стягам (се), пристягам (се); 2. сплитам, преплитам (with); 3. прокарвам (врьв и пр.) (through); 4. обшивам, обточвам, поръбвам, гарнирам (with); 5. изпъстрям, нашарвам (with); 6. бия. набивам, напердашвам; лобеждавам; наругавам: to ^ into s.o. разг. напердашвам/наругавам някого: 7. наливам малко спиртно питие (with в).

lace-boots

- ['leis,bu:ts] n pl. обуща с връзки.

lace-wing

- [leiswi¤] n зоол. златоочица (от рода Chrysoра и Hemerobius).

lacerate

- ['laesъreit] v разкъсвам, раздирам (и прен.); 2. измъчвам, наранявам, огорчавам. [laesъrъt] а 1. назъбен; 2. нарязан (за листа).

laceration

- [,laesъ'rei¦n] n 1. разкъсване, раздиране; 2. измъчване, нараняване, огорчаване; мъка; 3. мед. разкъсване.

lacertian

- [lъ'sъ:¦n] а гущеров; гущерообразен.

lacertine

- [lъ'sъ:tain] а гущеров; гущерообразен.

lacework

- ['leiswъ:k] n 1. дантела (и прен.); 2. фабрикуване/плетене на дантела.

laches

- ['lei¦iz] n 1. юр. пропускане на срок; 2. небрежност, нехайство.

lachryma Christi

- ['laekrimъ'kristi] n лакрима кристи (вид италианско вино).

lachrymal

- [lackrimъl] I. а 1. анат. сълзен, 2. книж. сълзлив; II. п 1. лакриматориум: 2. pl. анат. сълзни жлези: 3. pl. пристъпи на плач.

lachrymal-vase

- ['laekrimъl,va:z] n лакриматориум, лакримарий.

lachrymatory

- ['laekrimъtъri] I. а сълзлив, сълзотворен (за газ); II. п lachrymal II. 1.

lachrymose

- ['laekrimous] а сълзлив.

lacifulose

- [li:vjulous] n хим. левулоза, плодова захар.

laciniate

- [lъ'sinieit] а бот., зоол. нарязан, назъбен.

lack

- [laek] n 1. липса, отсъствие, недостиг, недоимък, оскъдица (of); for ~ of по липса на; no ~ of доста достатъчно; 2. нещо, което липсва. [laek] v 1. липсва ми, не ми достига, нуждая се/лишен съм от, нямам (и с for); 2. липсвам, не достигам; to be ~ing in липсва ми, не ми достига, нямам.

lack-lustre

- ['laek,l§tъ] а 1. потъмнял, помътен (за поглед), 2. прен. сив. ['laek,l§tъ] n 1. липса на блясък/жизненост; 2. прен. сивота.

lackadaisical

- [,laekъ'deizikl] а 1. вял, отпуснат, апатичен; 2. превзет; престорено сантиментален.

lackadaisy

- ['laekъ'deizi] int ост. оле! олеле! уви!

lackaday

- ['laekъ'dei] int ост. оле! олеле! уви!

lacker

- [] lacquer.

lackey

- [laeki] n лакей (и прен.). [laeki] v 1. прислужвам; 2. лакейнича.

lackland

- ['laeklaend] I. а който e без земя; II. n 1. човек без земя; 2. ист. L. Безземни (и John L.).

laconical

- [lъ'konikl] а лаконичен.

laconicism

- [lъ'konisizm] n 1. лаконизъм, лаконичност, сбитост; 2. сбит смислен израз.

laconism

- ['laekъnizm] n 1. лаконизъм, лаконичност, сбитост; 2. сбит смислен израз.

lacquer

- [laekъ] n 1. (японски) лак; 2. изделия от (японски) лак; 3. лак за коса. [laekъ] v лакирам.

lacquer work

- [laekъwъ:k] lacquer 2.

lacrimal

- [] lachrymal.

lacrosse

- [lъ'kros] n сев.-ам. игра на топка.

lactate

- [laekъ] n хим. лактат. [laekъ] v давам/пускам мляко.

lactation

- [laek'tei¦n] n 1. период на кърмене; 2. Отделяне на мляко.

lacteal

- [laektiъl] I. а 1. млечен; 2. анат. хилусен; II. п рl анат. хилусни съдове.

lacteous

- ['laektiъs] а млечен.

lactescent

- [laek'tesnt] а 1. превръщащ се в/подобен на мляко; млечен; 2. бот. отделящ млечен сок.

lactic

- [laektik] а хим. млечен.

lactiferous

- [laek'tifъrъs] а отделящ мляко/млечен сок.

lactometer

- [laek'tomitъ] n млекомер.

lactose

- [laektous] n хим. лактоза, млечна захар.

lacuna

- [lъ'kju:nъ] n (pl. -nae [-ni:] , -nas) 1. празнота, пропуск, лакуна (в текст и пр.); 2. биол. лакуна, кухина, вдлъбнатина.

lacustrine

- [lъ'k§train] а книж. езерен; ~ dwellings наколни жилища.

lacy

- [leisi] а дантелен, лек/тънък като дантела.

lad

- [laed] n 1. момък, младеж, момче; 2. разг. юначага; хаймана; one of the ~s наш човек, арабия.

ladder

- [laedъ] n 1. подвижна стълба; 2. прен. стълба; social ~ социална стълба/йерархия; ~ of success средство за постигане успех; to climb up the ~ издигам се, правя кариера; to get o.'s foot on the ~ правя първата стъпка, извоювам си място в обществото; to kick down the ~ (by which one rose) изтъках си платното — ритам ти кросното; 3. бримка на чорап. [laedъ] v пускам (лесно) бримки (за чорап).

ladder-back

- [laedъbaek] а, п (стол с облегалка) с напречни пръчки.

ladder-proof

- ['laedъpru:f] а който не пуска бримки (за чорап).

laddie

- [laedi] lad 1.

lade

- [leid] v (laded [leidid]; laded, laden ['leidn]) 1. товаря, натоварвам; отрупвам (with); 2. греба, изгребвам, черпя, изчерпвам (вода).

laden

- ['leidn] а еж. lade 1. натоварен, отрупан; 2. прен. обременен, смазан, съсипан, съкрушен (with); ~ with sin греховен.

ladies

- [leidiz] n дамска тоалетна (и the ~').

ladified

- [leidifaid] а на (важна) дама (за държание).

ladle

- [leidl] n черпак. [leidl] v 1. греба, черпя; to ~ out наливам (супа); 2. раздавам (безразборно/наляво и надясно) (out).

lady

- ['leidi] n 1. дама; жена; ~'s, ladies' дамски; ~'s/ladies' man кавалер; ladies' gallery място за жени в Камарата на общините; 2. лейди (титла на благородница); L. Mayoress жена на кмет; ту ~ (милостива) госпожо/госпожице (обръщение кьм носителка на титлата lady); 3. господарка; домакиня, стопанка, чорбаджийка; Our Sovereign L. нашата господарка (за английска кралица); 4. жена, съпруга; your good ~ съпругата ви; old ~ жено (обръщение); 5. attr женски; жена- ~ doctor лекарка; ~ author писателка; Ћ Our L. Дева Мария, Богородица; L. Bountiful благодетелка.

lady's bedstraw

- [' leidiz,bedstro:] n бот. еньовче (Gallium verum).

lady's maid

- [leidizmeid] n камериерка.

lady's-fingers

- ['leidiz'ri¤gъz] kidney-vetch.

lady's-slipper

- [leidiz.slipъ] n бот. венерин чехъл (сем. Cypripedium).

lady's-smock

- ['leidizsmok] cuckoo flower.

lady-Day

- [leididei] n цьрк. Благовещение.

lady-chapel

- ['leidi,t¦aepl] n параклис на Дева Мария.

lady-clock

- ['leidiklok] ladybird.

lady-cow

- ['leidikau] ladybird.

lady-fern

- [leidifъ:n] n бот. женска папрат (Athyrium filix femina).

lady-help

- [leidihelp] n икономка (третирана като член на семейството).

lady-in-waiting

- [,leidiin'weiti¤] n (pl. ladies-in-waiting) придворна дама.

lady-killer

- ['leidi,kilъ] n покорител на женски сърца; донжуан, женкар.

lady-love

- [leidil§v] n любовница, любима, изгора.

ladybird

- [leidibъ:d] n зоол. божа кравица, калинка (сем. Coccinellidae).

ladybug

- [leidib§g] n зоол. божа кравица, калинка (сем. Coccinellidae).

ladyfingers

- ['leidi,fi¤gъz] n pl. бишкоти.

ladylike

- [leidilaik] а 1. с вид/обноски на дама; подобаващ на дама; (благо)възпитана; 2. изискана (за жена), 3. изнежен, женствен (за мъж).

ladyship

- [leidi¦ip] n титла/положение на лейди; your L. Ваше благородие.

laevo-

- ['li:vou] levo-.

lag

- [laeg] v (-gg-) оставам назад, изоставам, тьтря се (и с behind); забавям се, закъснявам, мая се; to ~ behind the times оставам назад от времето си. [laeg] n 1. забавяне, закьснение; изоставане; изостаналост; ~ of tide забавяне на смяната на прилива; 2. ел. фазова разлика, изместване. [laeg] а 1. последен, най-заден; 2. закъснял. [laeg] v (-gg-) sl. 1. пращам в затвора/на каторга/на заточение; 2. арестувам, пипвам. [laeg] n sl. 1. затворник, каторжник; old ~ редовен клиент на затвора; 2. време, прекарано в каторга. [laeg] n обшивка; лента кече (за обшивка). [laeg] v (-gg-) обшивам; покривам с изолация (парен kотел и пр.).

lagan

- [laegan] n юр. потънал товар.

lager beer

- ['la:gъbiъ] n лека бира.

laggard

- [laegъd] n 1. пипкав/муден човек; 2. attr пипкав, муден.

lagger

- [laegъ] laggard1.

lagnappe, lagniappe

- [laenjaep] n ам. безплатна добавка към нещо купено.

lagoon

- [lъ'gu:n] n лагуна.

laical

- ['leiikl] 1. а светски, не духовен; II. и laic 1. светско лице; 2. неспециалист, лаик.

laicise

- [leiisaiz] v 1. освобождавам от властта на църквата; 2. превръщам от духовен в светски; 3. правя достъпен за светски лица.

laicism

- ['leiisizm] n пол. система на управление без влияние на църквата.

laid

- [] вж. lay

laid paper

- [leid.peipъ] n хартия верже.

lain

- [] вж. lie¬.

lair

- [lЁъ] n 1. бърлога, леговище, пещера, дупка; 2. скривалище; 3. прен. бърлога; 4. кошара, сушина/сайвант/навес за добитък; 5. шотл. гроб, място в гробище. [lЁъ] v 1. прибирам се/лягам в бърлогата си; 2. настанявам/прибирам в кошара/сушина.

laird

- [lЁъd] n шотл. земевладелец.

laissez-alicr

- ['leisei'aelei] n фр. непринуденост.

laissez-faire

- [leiseifЁъ] n фр. ненамеса в частни инициативи (от страна на правителстсво).

laissez-passer

- ['leisei'paesъ] n фр. пропуск, разрешение за пътуване/минаване.

laity

- ['leiiti] n 1. миряни, светски лица; 2, неспециалисти, непрофесионалисти.

lake

- [leik] n 1. езеро; 2. attr езерен; the L. District езерната облает (в Северозападна Англия); the L. Poets поетите Коулридж, Съди и Уърдзуърт. [leik] n цветен лак.

lake-dweller

- [leik.dwelъ] n обитател на наколно жилище.

lake-dwelling

- ['leik.dweli¤)] n (предисторическо) наколно жилище.

lakh

- [laek] n инд.: ~ of rupees сто хиляди рупии.

lam

- [la:n] v 1. шег., вулг. learn; 2. разг. уча, научавам; that'll ~ you това ще ти бъде за урок.

lama

- [lа:mъ] n лама (будистки монах)', the Great L. Далай-лама.

lamasery

- [la:mъsъri] n будистки манастир.

lamb

- [Ilm] n 1, агне; 2. агнешко месо; 3. невинен/кротък/безпомощен/наивен човек; овчица; like a ~ безропотно, покорно; 4. пиле, пиленце (галено обръщение); a the L. (of God) агнец божи, Христос. [laem] v 1. агня се, обагням се; 2, грижа се за, помагам при агнене.

lamb's wool

- ['laemzwul] nl. агнешка вълна; 2. бира с печени ябълки, захар и пр.; 3. attr от чиста вълна.

lambase

- [laem'beist] v sl. 1. напердашвам, набивам; 2. наругавам, нахоквам.

lambast

- [laem'baest] v sl. 1. напердашвам, набивам; 2. наругавам, нахоквам.

lambda

- ['laemdъ] n гръцката буква ламбда.

lambency

- [laembъnsi] n 1. бледа/мека/трепкаща светлина; 2. прен. блясък.

lambent

- ['laembant] а 1. бледен, мек, трептящ, трепкащ (за светлина и пр.); светнал, грейнал (за небе); 2. блестящ, лек (за хумор).

lambkin

- ['laemkin] n агънце.

lamblike

- [laemlaik] а кротък като агънце.

lambrequin

- [laembrikin] n къса драперия (над врата и пр-).

lambskin

- [laemskin] n агнешка кожа.

lame

- [leim] а 1. куц, хром, сакат; ~ of/in one leg куц с единия крак; to go ~ окуцявам; 2. слаб, неубедителен, незадоволителен; 3. неправилен, неравен (за стих, размер), Ћ to walk o.s. ~ не ми остават крака от ходене. [leim] v 1. осакатявам (някого) (и прен.); 2. правя неспособен/негоден. [la:'mei] n фр. текст, ламе.

lamella

- [la'melъ] n (pl -ae [-i:]) ламела, тьнък пласт/слой; плочица, люспица, ципица.

lamellar, lamellate(d)

- [lъ'теlъ, 'laeъleit(id)] а пластинчат, слоест.

lamellibranch

- [lъ'melibrae¤k] n зоол. мекотело с два чифта хриле.

lamely

- [leimli] adv неуверено, неумело, тромаво.

lament

- [lъ'menti] n 1. ридание, вопъл, оплакване, жалба; 2. елегия, тъжна/погребална песен. [lъ'menti]v 1. ридая, плача; оплаквам се; тъжа, тъгувам, скърбя, жалея; 2. оплаквам, жалея (и с for, over); ~ed непрежалим; the late ~ed John покойният Джон; to ~ over оплаквам загубата на.

lamentable

- [laemantъbl] a 1. прискърбен, печален; 2. жалък, незадоволителен; 3. за който трябва да се съжалява.

lamentation

- [,laemen'tei¦n] n ридание, вопъл, оплакване, жалба; the L.s (of Jeremiah) библ. плач Йеремиев.

lamia

- [leimiъ] n мит. ламя.

lamina

- [laeminъ] n (pl -ae [-i:]) 1. тьнък слой; пластина; 2. бот. петура.

laminar

- [laeminъ] а ламинарен, слоест, пластинчат.

laminate

- [laemineit] v 1. точа/източвам (метал и пр.) на Пластове; 2. цепя (се), деля (се) на листове/пластове; 3. покривам/обшивам с листове/пластове. [laeminъt] laminar.

laminated

- [laemineitid] laminar; ~ iron листова ламарина; ~ plastic слоеста пластмаса; ~ wood мебелна плоскост.

lamination

- [,laemi'nei¦n] n 1. разслояване; слоистост; 2. разплескване; валцоване; 3. геол. наслояване, напластяване.

lammas

- ['laemъs] n ост. празник на жътвата (1 август); Ћ at latter ~ на куково лято/конски великден.

lamp

- [laemp] n 1. лампа; фенер: 2. прен. светлина, факел, фар; to hand on the ~ поддържам свещения огън; предавам традиция и пр.; 3. sl. очи, зъркели. ['laemp] v 1. светя; 2. поет. осветявам; 3. ам. sl. гледам, виждам, скивам.

lamp-holder

- [laemp,houldъ] n фасунга.

lamp-post

- [laemppoust] n стълб на фенер.

lampblack

- ['laempblaek] n (боя от) лампени сажди.

lampchininey

- ['laemp,t¦imni] n лампено шише.

lampchininey-glass

- ['laemp,t¦imni,gla:s] n лампено шише.

lamplight

- [laemplait] n светлина на лампа; by ~ на лампа.

lamplighter

- ['laemplaitъ] n 1. фенерджия; 2. ам. фитил за палене на фенер и пр.

lampoon

- [laem'pu:n] n памфлет, пасквил. [laem'pu:n] v пиша памфлет/пасквил (против), осмивам.

lampooner

- [laem'pu:nъ] n памфлетист, автор на памфлет/пасквил.

lampoonery

- [laem'pu:nъri] n сатира, сатиричност.

lampoonist

- [laem'pu:nist] lampooner.

lamprey

- ['laempri] n зоол. минога (Petromyzon).

lampshade

- [laemp¦eid] n абажур.

lamster

- [laemstъ] n ам. sl. беглец (от закона).

lanate

- [leineit] a 1. зоол. покрит с вълна; 2. бот. власат.

lancastrian

- [lae¤'kaestriъn] I. а ланкастьрски; ланкашърски; II. п 1. жител на Ланкашър; 2. ист. привърженик на ланкастърския херцог.

lance

- [la:ns] n 1. пика, кавалерийско колие; 2. риболовно копие; 3. улан; 4. мед. ланцет; 5. sand eel; to break a ~ with влизам в спор/счепквам се с. [la:ns] v 1. пронизвам с пика; 2. мед. разрязвам с ланцет.

lance-corporal

- [la:ns,ko:pъrъl] n воен. войник/ам. матрос, изпълняващ задължения на ефрейтор.

lancelet

- ['la:nslit] n зоол. ланцетник (Branchiostoma).

lanceolate

- [la:nsiъlъt] а бот. копиевиден.

lanceolated

- [la:nsiъleitid] а бот. копиевиден.

lancer

- ['la:nsъ] n 1. улан; 2. pl вид кадрил.

lancet

- ['la:nsit] n 1. мед. ланцет; 2. арх. Стреловиден прозорец (и ~-light, ~ window); стреловидна арка (и ~-arch).

lancewood

- ['la:nswud] n 1. бот. тропическо дърво (Охапdra lanceolata); 2. як/гъвкав материал от това дърво.

lancinating

- [la:nsineiti¤] а мед. остър, прищракващ (за болка).

land

- [laend] n 1. земя, суша; ~ ho! мор. (вижда се) земя! by ~ and sea, on ~ and at sea по суша и море; on ~ and water по суша и по вода; to travel by ~ пътувам по суша; to come to ~ влизам в пристанище; to make/sight ~ виждам земя, приближавам се до брега; to touch/reach ~ пристигам/спирам на брега; слизам/стъпвам на суша; 2. земя, почва; терен; corn ~ житен пояс; to go on the ~ ставам земеделец/земеделски работник; to live on the ~ прехранвам се със земеделие; the lay/lie of the ~ 1) конфигурация на терена; 2) прен. положението на нещата, хавата; 3. земя, страна, край, област; the Holy L. библ. божи гроб; Палестина; Юдея; 4. землище; 5. земя, поземлена собственост; имение; 6. ивица орна/пасищна земя; 7. воен. поле (разстояние между два нареза в цвета на огнестрелно орьжие); 8. attr (сухо)земен; поземлен, аграрен; Ћ to find out/see how the ~ lies проучвам почвата, виждам какво е положението/хавата/как стоят работите. [laend] v 1. свалям/стоварвам (на суша), дебаркирам; to ~ an aeroplane приземявам самолет; 2. слизам на суша, дебаркирам; пристигам, акостирам (за кораб); кацвам, приземявам се (зa самолет, летец); слизам (от кола), 3. изваждам на брега (уловена риба); 4. разг. спечелвам (награда и пр.); 5. завеждам, довеждам, закарвам, докарвам (in); намирам се, попадам (in); that will ~ you in prison това ще те вкара в затвора; to ~ in trouble намирам си белята; you have ~ed us in a nice fix! добре ни нареди/насади! to be nicely ~cd ирон. хубаво се нареждам/насаждам; 6. стоварвам, нанасям (удар); I ~ed him one in the face стоварих му един по лицето; 7. изтърсвам се, падам; 8. падам на краката си (след скок); приземявам се (с парашут), he always ~s on his feet винаги има късмет/успява да се измъкне от затруднения; 9. разг. пристигам; to ~ o.'s horse first пристигам пръв (за жокей), to ~ first пристигам пръв (за кон), 10. sl. хващам, намирам; to ~ a job намирам работа; land on 1) изтърсвам се (на някого); 2) ругая, нахоквам. land up разг. озовавам се (чякъде, в някакво положение); land with разг. стоварвам (някому нещо), to ~ s.o. with a job, to ~ a job onto s.o. стоварвам никому някаква работа.

land mass

- ['laendmaes] n голямо пространство суша.

land office

- ['laend,ofis] n ам. управление на държавния поземлен фонд; ~ business разг. оживена/доходна търговия.

land-agency

- [laend,eidjъnsi] n 1. служба на управител на имот; 2. посредничество по/посредническо бюро за продажба на недвижими имоти.

land-agent

- ['laend,eidjъnt] n 1. управител на имот: 2. комисионер/посредник по продажЬа на недвижими имоти.

land-army

- ['laend,a:mi] n жени, организирани за земеделска работа по време на война.

land-breeze

- [laendbri:z] n ветрец, който духа от сушата към морето.

land-crab

- ['laendkraeb] n зоол. вид морски рак (който живее повече на сушата) (Gecarcinus).

land-girl

- [laendgъ:l] n жена, която върши земеделска работа по време на война.

land-grant

- [laendgra:nt] n държавна земя, дадена за строеж на пътища, обществени сгради и пр.

land-holder

- [laend,houldъ] n собственик/наемател на земя.

land-hunger

- ['laend,h§¤gъ] n алчност/лакомия за земя.

land-loper

- [laend,loupъ] n шотл. скитник.

land-louper

- [] land-loper.

land-rover

- ['laend,rouvъ] n авт. вид джип(ка).

land-surveyor

- ['laendsъ:,veiъ] n земемер.

land-swell

- ['laendswel] n мор. вълнение близо до брега.

land-tie

- ['laendtai] n стр. подпора; подпорна стена.

land-wind

- ['laendwind] n вятър, който духа от сушата към морето.

landau

- [laendo:] n ландо.

landaulet

- [,laendъ'let] n 1. малко ландо; 2.автомобил-кабриолет.

landed

- [laendid] а 1. слязъл, дебаркирал; 2. поземлен; ~ property поземлен имот; 3. притежаващ земя; ~ proprietor земевладелец; the ~ interest земевладелците (като сьсловие); земевладелските среди; 4. разг. загазил.

lander

- [laendъ] n 1. космически кораб, пригоден да каца на друга планета; 2. разг. силен удар.

landfall

- [laendfo:l] n 1. мор., ав. първо появяване на суша/земя; 2. ам. landslide 1.

landgrave

- [laendgreiv] n нем. ист. ландграф.

landing

- [laendi¤] n 1. (място за) сваляне/стоварване/дебаркиране; 2. воен. десант; 3. ав. кацване, приземяване; to make a forced ~ правя принудително кацане; 4. площадка (на стълбище); 5. изваждане (на уловена риба) на брега; 6. attr воен. десантен; за кацане/приземяване.

landing-craft

- ['laendi¤kra:ft] n мор., воен. десантен кораб.

landing-gear

- ['laendi¤giъ] n ав. шаси.

landing-stage

- ['laendi¤steidj] n 1. скеля, кей; стоварище; 2. плаваща площадка.

landing-strip

- [laendi¤strip] n ав. листа.

landlady

- [laend,leidi] ж. p. от landlord 2.

landlocked

- [laendlokt] а (почти) заобиколен от суша, затворен (за залив, пристанище); без излаз на море; ~ sea вътрешно море.

landlord

- [laendlo:d] n 1. земевладелец; 2. хозяин; ханджия, съдържател на пансион.

landlordism

- ['laen(d)lo:dizm] n (защита на интересите на) едро частно земевладение.

landlubber

- [laend,l§bъ] n мор. пренебр. неопитен моряк.

landmark

- ['laendma:k] n 1. синор, межда, слог; граничен камък/знак; 2. отличителен белег (на местност, град и пр.); забележителност; ориентир; 3. Решителен момент, епохално събитие, етап, завой, повратна точка.

landmine

- ['laendmain] n воен. мина (и спусната с парашут).

landowner

- ['laend,оипъ] n земевладелец.

landowning

- ['laend,ouni¤] а земевладелски.

landrail

- ['laendreil] n зоол. ливаден дърдавец (Crex pratensis).

landscape

- ['laendskeip] n пейзаж. ['laendskeip] v 1. озеленявам, оформям (естествен пейзаж); 2. работя като озеленител/паркостроител.

landscape architecture

- ['laendskeip,a:kitekt¦ъ] n озеленяване, парково строителство.

landscape-marble

- ['laendskeip,ma:bl] n мрамор с шарки, подобни на дърво.

landscape-painter

- ['laendskeip,peintъ] n пейзажист.

landscapist

- ['laendskeipist] n пейзажист.

landslide

- ['laendslaid] n 1. свличане/срутване на почвата; 2. голяма изборна победа.

landslip

- ['laendslip] landslide 1.

landsman

- ['laendzmъn] n (pl -men) 1. ам. сънародник; 2. човек, който живее на сушата; 3. landlubber.

landsurveying

- ['laendsъ:,veii¤] n земемерство.

landward

- ['laendwъd] а с посока откъм брега/сушата. ['laendwъd] adv към брега/сушата.

landwards

- ['laendwъdz] adv към брега/сушата.

lane

- [lein] n 1. междуселски/тесен път; алея; 2. тясна улица, уличка; 3. пътека (между хора, наредени в шпалир); to form a ~ образувам шпалир; 4. авт. платно; сп. коридор; 5. морски път; 6. ав. коридор; ~s and alleys задни улички; safety ~ пешеходна пътека; the red ~ дет. гърлото; it's a long ~ that has no turning всичко има край; работите ще се оправят.

lang syne

- [,lae¤'sain] n шотл. отдавна минало време. [,lae¤'sain] adv едно време; отдавна.

language

- ['laengwidj] n 1. език, реч; bad/foul/aм. sl. warm/profane ~ ругатни, хули, псувни; fine ~ префърцунен език; finger ~ езикът на глухонемите; to use bad ~, разг. to use ~ говоря грубо, ругая, псувам; I won't have any ~ here тук псувни да не чувам; 2. attr езиков; to speak the same ~ говорим на същия език, имаме еднакви вкусове.

languid

- ['lae¤gwid] а 1. отпуснат, безжизнен, инертен, бездушен, апатичен; to be ~ about не проявявам особен интерес към; ~ attempts слаби/нерешителни опити; 2. бавен, муден, вял, провлачен (за глас); безинтересен; замрял, слаб (за търговия).

languish

- ['lae¤gwi¦] v 1. слабея, отпадам, отмалявам, линея, чезна, крея; вехна; 2. прен. кретам, гния (в затвор, мизерия); 3. ам. прен. събирам праха (за документ и пр.); 4. отслабвам, намалявам (за интерес и пр.); 5. копнея, жадувам (for, after); 6. гледам разнежено/жално; сантименталнича. ['lae¤gwi¦] n 1. чезнене; 2. разнеженост; разнежен/жален поглед.

languishing

- ['lae¤gwi¦i¤] а 1. намаляващ.спадащ (за интерес и пр.); 2. замечтан; пълен с копнеж; разнежен.

languor

- ['lae¤gъ] n 1. отпуснатост, отмалялост, премалялост; притома, отмала; 2. безразличие, апатия, инертност; 3. замечтаност, унесеност; 4. потискащо затишие.

languorous

- ['lae¤gъrъs] а 1. отпаднал, премалял; 2. замечтан; 3. приспиващ, упоителен; упоен; 4. Който те кара да се чувстваш отпуснат/изтощен (за климат и пр.).

langur

- ['laenguъ] n зоол. вид азиатска маймуна (сем. Presbytis).

laniary

- ['laeniъri] анат. I. а кучешки; II. n кучешки зъб.

laniferous

- [lae'nifъrъs] а който дава вълна; рунест.

lanigerous

- [lae'nigъrъs] а който дава вълна; рунест.

lank

- [lae¤k] a 1. възслаб, изтощен; мършав; 2. висок, източен (за растение); 3. прав, отпуснат, провиснал (за коса).

lanky

- ['lae¤ki] а дългурест (като върлина).

lanner

- ['laenъ] n зоол. вид сокол (особ. женският) (Faico biarmicus).

lanolin

- ['laenouli:n] n ланолин.

lanoline

- ['laenъlin] n ланолин.

lantern

- ['laentъn] n 1. фенер; 2. мор. (горна част на) фар; 3. арх. оберлихт; остъклен купол; 4. тех. зъбно колело с цевни зъби.

lantern slide

- ['laentъnslaid] slide 8.

lantern-jaws

- ['laentъndjo:z] n pl хлътнали бузи, излито лице.

lantern-pinion

- ['laentъn,pinjъn] lantern 4.

lanthanum

- ['laenҐъnъm] n хим. лантан.

lanuginous

- [laen'ju:djinъs] а бот. мъхнат.

lanyard

- ['laenjъd] n 1. мор. въже, връв; 2. въженце за завързване на нож и пр. (около врата, колана и пр. на моряк); 3. ремък.

laodicean

- [,leioudi'siъn] I. а 1. ист. лаодикейски; 2. безразличен, неревностен (особ. в религиозно, политическо отношение), аполитичен; II. п 1. ист. лаодикиец; 2. неревностен към религията/аполитичен човек.

lap

- [laep] n 1. скут, пола; 2. прен. лоно; in the ~ of the gods/of providence на произвола на съдбата; 3. ост. поли (на палто); to drop a matter in/on s.o.'s ~ прехвърлям отговорността (за нещо) на някого. [laep] v (-pp-) държа в скута си. [laep] n 1. издадена част (на предмет, който се застьпва с друг); 2. свободна платка (на дреха); 3. долна месеста част (на ухо); 4. сгъване; гънка; 5. намотка на въже и пр. (на макара, цилиндър); нагъване, намотаване, надипляне; дължина на една намотка и пр.; 6. сп. обиколка (на писта); част, партия (на игра); етап (на състезание, пътуване); 7. тех. шлифовален диск; руло. [laep] v (-pp-) 1. навивам, намотавам (about, round); 2. нагъвам, надиплям; 3. загръщам, обгръщам, обкръжавам (in); 4. покривам отчасти, застъпвам (керемиди), застъпвам се; пасвам; съединявам се с длаб (за дьски и пр.); 5. тех. подгъвам, прегъвам, подвивам (неравен рьб); нагъвам; подгънат съм; 6. тех. полирам, шлифовам (метал, стъкло); 7. сп. изпреварвам, задминавам; изминавам (една обиколка, етап). [laep] v (-pp-) 1. лоча, излоквам (обик. с up, down); пия жадно; 2. плискам се (за вьлни), 3. to ~ up прен. 1) поглъщам жадно; 2) приемам безкритично. [laep]п 1. лочене; глътка; 2. sl. слабо питие; 3. плискане, плисък (на вълни).

lapboard

- ['laepbo:d] n подвижна дъска за ядене/писане (която се с лага на колене).

lapdog

- ['laepdog] n галено кученце.

lapel

- ['lъ'ре1] n ревер.

lapful

- ['laepful] n (количество, колкото се събира в) една пола.

lapidary

- ['laepidъri] n шлифовчик, гравьор (на скьпоценни камъни); 2. специалист/познавач/продавач на скъпоценни камъни; 3. шлифоване/гравиране на скъпоценни камъни; 4. ист. съчинение върху чудотворните качества на скъпоценни камъни. ['laepidъri] а 1. свързан с гравиране на скъпоценни камъни; 2. гравиран/издълбан на камък; 3. сбит, изискан, лапидарен (за стил).

lapidate

- ['laepideit] v замерям/убивам с камъни.

lapis lazuli

- ['laepis'laezjuli] 1. лапис лазули; 2. лазурносин цвят.

laplander

- ['laeplaendъ] n лапландец.

lapp

- [laep] n лапландец.

lappet

- ['laepit] n 1. свободна дипла (на дреха, мембрана); гънка от месо/тлъстини; 2. долна месеста част (на ухо); 3. обица (на петел и пр.).

lappish

- ['laepi¦] I. а лапландски; II. п лапландски език.

lapse

- ['laeps] n 1. (малка) грешка, опущение, пропуск, лапсус; ~ of the pen/tongue грешка на перото/езика; ~ of memory изневеряване на паметта; 2. отклонение (от правия път); падение, прегрешение; ренегатство, отстъпничество; ~ from virtue/grace грехопадение; ~ into vice отдавано на порока; 3. изпадане, западане; 4. намаляване на температурата/налягането с увеличаване на височината; 5. ход, течение (на времето); промеждутък (от време); 6. юр. погасяване на право; 7. юр. изтичане на срок (на по лица). ['laeps] v 1. падам (морално), допускам пропуск (from); отдавам се (into на) (порок и пр.), 2. изпадам (в предишно, по-лошо сьстояние) (into); to ~ into unconsciousness губя (отново) съзнание; to ~ into silence умълчавам се; to ~ into a habit добивам навик; 3. юр. губя сила; погасявам се (за право); ставам невалиден (за осигуровка); изтича ми срокът (за полица), падам се някому (за наследство — породи липса на други наследници, неизпьлнение на условие и пр.); 4. ам. загубвам (членство); 5.минавам, тека (за време) (и с away).

lapse rate

- ['laepsreit] lapse 4.

laputan

- [lъ'pju:tъn] n жител на Лапута (остров в "Пьтешествията на Гъливьр" от Дж. Суифт, кьдето жителите се занимавали с абсурдни проекти). [lъ'pju:tъn] а неосъществим, химерен, абсурден.

lapwing

- ['laepwi¤] n зоол. калугерица (Vanellus).

larboard

- ['lae:bъd] n мор. бакборт.

larcenous

- [la:sъnъs] а 1. юр. от естеството на кражба; 2, крадлив.

larceny

- [la:sъni] n юр. кражба; grand/petty ~ едра/дребна кражба.

larch

- [la:t¦] n 1. бот. лиственица, листокапна борика (Larix decidua); 2. дървесината на лиственицата.

lard

- [la:d] n свинска мае. [la:d] v 1. набождам (месо) с парченца сланина, шпековам; 2. намазвам (месо) с мае; 3. прен. изпъстрям, украсявам (етила с цитати, метафори и пр., книга с анекдоти).

larder

- ['la:dъ] n 1. килер/шкаф за храна; 2. провизии, хранителни припаси.

lardon

- [la:dъn] n резенче бекон за шпековане.

lardoon

- [la:'du:n] n резенче бекон за шпековане.

lardy

- ['la:di] а приготвен със свинска мае.

lares and penates

- ['lЁъri:zъndpi'neiti:z] n pl лат. 1. мит. лари и пенати, домашни богове; 2. прен. уютна обстановка на домашния кът.

large

- [la:gou] adv, а, п муз. ларго.

large-handed

- [,la:dj'haendid] а 1. с големи ръце; 2. щедър.

large-hearted

- [,la:djha:tid] а 1. великодушен; човеколюбив; доброжелателен; добросърдечен; толерантен; 2. щедър.

large-minded

- [,la:dj'maindid] а толерантен, либерален, с широки възгледи.

large-scale

- [la:djskeil] а обширен; (направен) в голям мащаб.

largely

- [la:djli] adv 1. главно, до голяма степей; предимно; 2. напълно, съвсем; 3. щедро; 4. в голям мащаб.

largeness

- [la:djnis] n 1. големина, величина; обем; обширност; 2. великодушие, широта на възгледи; 3. величие.

largess(e)

- [la:'djes] n 1. щедрост; 2. щедър дар/дарение.

larghetto

- [la:'getou] adv, а, п муз. ларгето.

lariat

- [laeriъt] n 1. въже за завързване на коне, които пасат; 2. ласо.

lark

- [la:k] n зоол. чучулига (сем. Alaudidae); Ћ to rise with the ~ ставам много рано. [la:k] n разг. шега, лудория, закачка; веселие; to do s.th. for a ~ правя нещо на шега/майтап; what a ~! Колко забавно! какъв майтап! [la:k] v забавлявам се, закачам се, луду вам (about).

larkspur

- [la:kspъ:] n бот. ралица (Delphinium) (и lark's heel).

larrikin

- [laerikin] n австрал. sl. грубиян, хулиган.

larrup

- [laerap] v разг. напердашвам, бия с камшик/пръчка.

larum

- [laerъm] alarm 1.

larva

- [lа:vъ] n (pl larvae [la:vi:]) зоол. личинка, ларва.

larval

- ['la:vl] а гъсеничен; ларвовиден.

laryngeal

- [,laerin'dji:al] а анат., фон. ларингиален, гърлен.

laryngitis

- [,laerin'djaitis] n мед. ларингит.

larynx

- ['laeri¤ks] n aнат. ларинкс.

lascar

- ['laeskъ] n индийски моряк.

lascivious

- [lъ'siviъs] а похотлив, сладострастен; будещ/възбуждащ страст/желание.

laser

- ['leizъ] n физ. лазер.

lash

- ['lae¦] v 1. шибам, бия (с камшик); замахвам (at); удрям (се) в (за дъжд, град) (и с against); удрям, разбивам се о (за вълни); шибам, разпенвам (вода) (за вятър); 2. силно възбуждам; разгневявам, разярявам, вбесявам (to, into); to ~ o.s. into a fury/rage разярявам се; 3. махам, замахвам (с опашка - за животно; с камшик, тояга - за човек); мятам се, движа се нервно; ритам (за кон) (out); 4. прен. остро критикувам, порицавам, бичувам; 5. свързвам, завързвам към нещо (down, on, together, to); 6. свързвам, завързвам (неща) (together); връзвам, привързвам (to, down, on); lash about търся отчаяно, лутам се (да намеря); lash down 1) завързвам, пристягам (с въже и пр.); 1) изливам се като из ведро; lash on бия (животно) с камшик, за да върви; lash out 1) внезапно почвам да ритам/да хвърлям къч (за кон); 2) to ~ out against/at нахвърлям се върху, нападам остро (и прен.); 3) to ~ out into expenditure харча безразсъдно, пилея пари. ['lae¦] n 1. (пресукан) камшик, бич; to he under the ~ подложен съм на телесно наказание; прен. подложен съм на остра/унищожителна критика; 2. удар на камшик; шибане, блъскане (за вятър, дъжд); 3. остра критика; язвителна забележка; 4. принуда; 5. мигла, клепка.

lash-out

- ['lae¦aut] n (остра) нападка.

lash-up

- ['lae¦§p] n sl. 1. временно приспособление; 2. фиаско, каша, бъркотия.

lasher

- ['lae¦ъ] n 1. бияч с камшик; 2. преливник (на бент); 3. въже за привързване.

lashing

- ['lae¦i¤] n 1. биене; бой; 2. върви, въжета; 3. pl разг. маса, куп, много, изобилие (of).

lass

- [laes] n 1. мома, девойка, момиче; 2. любима, севда.

lassie

- ['laesi] n девойче (и като обрьщение).

lassitude

- ['laesitju:d] n умора, изтощение; отпадналост; апатит.

lasso

- [lae'su:] n (pl -os, -oes) ласо. [lae'su:] v улавям с ласо.

last

- [la:st] 1. последен; she was the ~ to arrive тя пристигна последна; the ~ but one предпоследният; the ~ but three четвъртият от края; 2. миналия (за седмица, месец, година, годишно време и пр.); ~ Tuesday миналия вторник; ~ night снощи; 3. последен; най-нов; модерен; най-авторитетен; окончателен, решаваш; the ~ thing/word in hats, etc. шапки и пр. последна мода; matter of the ~ importance въпрос от първостепенно значение; the ~ word in science and technics най-новото в науката, последната дума на техниката; 4. най-незначителен/маловажен; Ћ ~ but not least последен по ред, но не и по значение; to eat every ~ bit of food on o.'s plate изяждам си всичко (до трошичка); the L. Things смъртта, раят и адът; ~ name презиме. [la:st] n 1. последен; последно споменат (с the, this, these); in my ~ в последното си писмо; 2. последно действие; to breathe o.'s ~ издъхвам, умирам; to look o.'s ~ on s.th, гледам/поглеждам за последен път; 3. край; смърт; at (long) ~ най-после, яай-сетне; to/till the ~ докрай, до последния момент; до смъртта си; towards the ~ към края на живота си; Ћ we shall never hear the ~ of it има да ни опяват/натякват; to see the ~ of s.o. виждам гърба на някого; отървавам се от някого. [la:st] adv 1. последно, накрая; to come ~ идвам последен; последен съм; 2. за последен път. [la:st] v 1. продължавам, трая, задържам се (за време); 2. издържам, изтрайвам (докрай) (и с out); his memory will ~ споменът за него ще живее/пребъде; he won't ~ (out) long разг. няма да го бъде; he won't ~ out the afternoon няма да доживее до вечерта; 3. стигам, достатьчен съм (и с out); we have enough food to ~ (us) for three days имаме храна за три дни; 4. трая, не се износвам/развалям, запазвам се (за плат и пр.). [la:st] n обущарски калъп; Ћ to measure s.o.'s foot by o.'s own ~ съдя за другите по себе си; to stick to o.'s ~ не се занимавам с работи, от които не разбирам. [la:st] v слагам на калъп. [la:st] n мярка за тегло (според стоката, обик. около 2 тона).

last-ditch

- ['la:st'dit¦] а 1. направен в последния момент; 2. последен, отчаян (за опит).

laster

- ['la:stъ] n 1. издръжлив човек; 2. трайна вещ/предмет.

lasting

- [la:sti¤] а 1. (дълго)траен, постоянен; of ~ memory незабравим; 2. здрав, траен (за плат и пр.). ['la:sti¤] n здрава материя (за платнени обувки, чанти и пр.).

lastly

- ['la:stli] adv накрая, на последно място; в заключение (при изброяване).

latch

- ['laet¦] n 1. резе, мандало; on the ~ затворен с резе (незаключен); 2. ключалка. ['laet¦] v 1. затварям (се)/заключвам (се) с резе; 2. разг. присьединявам се, лепвамсе (on, onto към, за); 3. сдобивам се с, взимам (onto); to ~ onto a job намирам си работа; 4. разг. разбирам, "включвам", "загрявам".

latch-key child

- [laet¦ki:t¦aild] n дете, на което е даден ключ (когато родителите са на работа).

latchkey

- ['laet¦ki:] n (секретен) ключ.

late

- [leit] а 1. късен (и за епоха и пр.); закьснял; напреднал (за сезон, време); to be ~ закьснявам, закъснял съм, имам/правя закьснение (за влак и пр.); it is ~ късно е; in ~r life в по-напреднала възраст; at the ~st най-кьсно, не по-кьсно от; 2. покоен; the ~ ... покойният...; 3. доскорошен, неотдавнашен; предишен; минал, бивш; of ~ years проз последните години; her ~ husband бившият и мъж;4. ~st последен; най-нов; the ~st news последните новини; Ћ of ~ напоследък; неотдавна; at (the) ~st най-късно; the ~st най-новото. [leit] adv 1. (твърде) късно, със закьснение; to get to work ~ закьснявам за работа; 2. късно; to sit up ~ стоя до късно; as ~ as чак през; as ~ as the tenth century едва/чак през десетия век; ~r on по-кьсно, след това; early and ~ по всяко време.

lateen

- ['lъ'ti:n] а с триъгълно (латинско) платно (за лодка).

lately

- ['leitli] adv напоследък.

latence

- ['leitъns] n латентност.

latency

- ['leitъnsi] n латентност.

latens

- ['leitnis] n 1. закьснение; the ~ of the hour късният/напредналият час; 2. недавнашност.

latent

- ['leitъnt] а латентен (и физиол.), скрит (и юр.); ~ period 1) мед. инкубационен период; 2) физиол. времето между дразнението и реакцията.

lateral

- ['laetъrъl] а 1. страничен, разположен/растяш отстрани; 2. юр. съребрен; the ~ branch (of a funily) родники по съребрена линия; 3. фон. страничен, латерален.

latex

- ['leiteks] n латекс.

lath

- [la:Ґ] n (pl laths [la:z]) летва; ~ and plaster паянтов (и прен.). [la:Ґ] v покривам с летви.

lathe

- [lei] n 1. струг; 2. грънчарско колело.

lather

- ['laeъ] n 1. сапунена пяна; 2. пяна (по тялото на кон); 3. прен. вълнение, възбуда. ['laeъ] v 1. насапунисвам; 2. разг. бия (и с пръчка), напердашвам; 3. пеня се, пускам пяна (за сапун и пр.); 4. покривам се с пяна (за кон).

lathery

- ['laeъri] а от/покрит с пяна.

lathi

- ['la:ti] n обшита с желязо бамбукова тояга (на полицай в Индия).

lathy

- ['lа:Ґi] а висок и слаб/тънък.

latin

- ['laetin] I. а 1. латински; the ~ Quarter латинският квартал в Париж; 2. латински, романски; 3. католически; II. п 1. латински език; low ~ късен (средновековен) латински език; popular/vulgar ~ простонароден латински; 2. представител на народите, говорещи романски езици; ам. латиноамериканец; 3. католик; thieves' ~ жаргон на крадци и пр.

latitude

- ['laetitju:d] n 1. геогр. ширина; 2. обик. pl области с дадена географска ширина; cold ~s студените части на земното кълбо; high/low ~s области, далеч от/близо до скватора; 3. свобода на действие; толерантност, търпимост; волност; широта; 4. ост. обсег/сфера на действие; приложимост; възможности; 5. астр. ъглово разстояние.

latitudinarian

- ['laeti,tju:di'nЁъriъn] I. а прен. широк, либерален, толерантен (особ. по отношение на религията); II. п свободомислещ/толерантен човек.

latrine

- [lъ'tri:n] n отходно място (особ. в лагер, казарма).

latten

- ['laetъn] n хим. латуи.

latter

- ['laetъ] а ост. на late 1. последен, който е на второ място (с the за споменати двама души, неща); 2. последен, краен, втори; the ~ half of June втората половина на юни; in these ~ days в наши дни, в последно време; the ~ end 1) край (на период); 2) смърт; L. Day Второто пришествие, Страшният съд.

latter-day

- ['laetъdei] а съвременен, днешен; скорошен.

latterly

- ['laetъli] adv напоследък, в последно време; в наши дни.

lattice

- ['laetis] n 1. решетка, мрежа; рамка от летви и пр. (за пълзящи растения); 2. прозорец с решетка; прозорец от ромбовидни стъкла, скрепени с оловни рамки (и -window). ['laetis] v поставям решетка на.

latticed

- ['laetist] а с/във формата на решетка; с ромбовидни стъкла (за прозорец).

latticework

- ['laetiswъ:k] n 1. решетьчна конструкция, решетка; 2. стр. решетъчна форма.

latvian

- ['laetviъn] I. а латвийски; II. п 1. латвиец; 2. латвийски език.

laud

- [lo:d] n 1. похвала; възхвала; 2. pl катол. утринни молитви. [lo:d] v поет. хваля; възхвалявам; славя.

laudability

- [,lo:dъ'biliti] n похвалиост.

laudable

- ['lo:dъbl] a 1. похвален; заслужаваш похвала; 2. мед. доброкачествен; здрав.

laudanum

- ['lo:dnъm] n лауданум, опиева тинктура.

laudation

- [lo:'dei¦n] n хвалебствие, възхвала.

laudatory

- ['lo:dъtъri] а хвалебен, хвалебствен.

laugh

- [la:f] v 1. смея се; to ~ to o.s., to ~ inwardly смея се вътрешно; don't make me ~ разг. ирон. не ме разсмивай, не ставай смешен; he ~s best who ~s last, he who ~s last ~s longest най-добре се смее, който последен се смее; to ~ o.'s head off смея се от сърце, заливам се от смях; to ~ on the other/wrong side of o.'s face/mouth от смях го обръщам на плач; 2. смея се, присмивам се на (at); to ~ in s.o.'s face изсмивам се (презрително) в лицето на някого; to ~ s.o. to scorn подигравам се на/осмивам някого; 3. веселя се, шегувам се; 4. излъчвам спокойствие/радост; засмян съм; 5. изразявам/казвам чрез смях; her eyes ~ed acceptance засмените є очи показваха/издаваха. че тя приема; laugh at 1) смея се, усмихвам се на (шeга и пр.); 2) присмивам се/подигравам се на; 3) пренебретвам, приемам с безразличие (трудности и пр.); laugh away 1) прогонвам, разсейвам (страх, тревога и пр.) със смях; 2) прекарвам/убивам (време) в смях и шеги; laugh down 1) провалям/отхвърлям (предложение) със смях; 2) принуждавам (оратор) да замлъкне (със смях); laugh off разг. иэмъквам се/отървавам се (от неудобно положение) със смях; обръщам на шега (опасно, неудобно положение); омаловажавам (неуспех, грешка), като го обръщам на шега; laugh over разисквам (нещо) със смях/като нещо несериозно; laugh out 1) изсмивам се; 2) to ~ s.o. out of разсейвам (лошо настроение у някого) със смях; отучвам някого (от лош нaвик и пр.) с подигравки; 3) to ~ an accusation/a story out of court отхвърлям обвинение/изявление и пр. с присмех. [la:f] n 1. смях; to have a hearty ~ смея се от сърце; to force a ~, to give a forced ~ смея се насила/с половин уста; 2. ирон. насмешка, присмех, подигравка; to have/get the ~ of/at/on s.o. разг. надвивам някого в спор, поставям някого в унизително положение; поставям някого на място с отговора си; the ~ was against me изпаднах в смешно положение; to have the ~ on o.'s side поставям противника в смешно положение; to join in the ~ смея се наред с другите, когато ми се подиграват.

laughable

- ['la:fъbl] а смешен, забавен, предизвикваш смях.

laughing

- [laifi¤] а 1. засмян, усмихнат; 2. смешен; it is no/not a ~ matter това не е за смях/не е шега, това е сериозна работа; to be in no ~ mood не ми е до смях; 3. sl. добре поставен, в изгодно положение.

laughing gas

- ['la:fi¤gaes] n мед. райски газ.

laughing jackass

- ['la:fi¤ 'djaekaes] n зоол. голямо австралийско рибарчe (Dacelo gigas).

laughing-stock

- ['la:fi¤stok] n посмешище; to make a ~ of o.s. ставам за смях.

laughter

- ['la:ftъ] n смях; to be convulsed/shaken with ~ умирам от смях; to roar/shout/hoot with ~ заливам се от смях, смея се гръмогласно.

launce

- [la:s] sand eel.

launch

- [lo:nt¦] v 1. хвърлям, мятам; изхвърлям, изстрелвам (торпила, ракета, космически кораб и пр.); 2. насочвам (удар, атака); 3. обсипвам с (руготни) (at); 4. спускам (пароход, лодка) в морето; изхвърлям (самолет) с катапулт; 5. почвам, предприемам (акция), пускам в ход; основавам, образувам, създавам (предприятие), лансирам (човек); launch into впускам се (възторжено) в (подробно описание и пр., дьлга история, нова тема); launch off 1) отклонявам се от главната тема; 2) launch out into; launch out 1) пилея/пръскам пари; 2) говоря надълго и нашироко; 3) тръгвам на път/на морско пътешествие; launch out against/at 1) удрям (някого); 2) нахвърлям се срещу някого (и прен.); launch out into разг. отдавам се на, заемам се/залавям се с, подхващам (нещо ново, расковано). [lo:nt¦] n 1. мор. спускане (на пароход) във водата; 2. ав. изстрелване (на ракета, космически кораб и пр.); катапултиране. [lo:nt¦] n 1. голяма моторна лодка (за излети), катер; 2. най-голямата лодка на военен кораб.

launch-pad

- ['lo:nt¦paed] n ракетна площадка.

launcher

- ['lo:nt¦ъ] n стартово/пусково съоръжение (на ракета, изстрелваща спьтник в орбита).

launching

- ['lo:nt¦i¤] n 1. launch«; 2. създаване (на предприятие).

launching-pad

- ['lo:nt¦i¤paed] n ракетна площадка.

launder

- ['lo:ndъ] v 1. пера (и като професия), пера и гладя; 2. пера се (добре, зле - за плат).

launderette

- [,lo:ndъ'ret] n автоматична пералня на самообслужване.

laundress

- ['lo:ndris] n перачка.

laundromat

- ['lo:dromaet] launderette.

laundry

- ['lo:ndri] n 1. пералня (помещение); 2. пране (дадено на, върнато от пералня); 3. пране.

laundryman

- ['lo:ndrimъn] n 1. управител/собственик на обществена пералня; 2. служещ в пералня.

laureate

- ['lo:riit] I. а лавров; увенчан с лавров венец; II. п 1. the (Poet) L. придворен поет (назначен от краля); поет лауреат, изтъкнат. поет; 2. лауреат. ['lo:rieit] v 1. ист. увенчавам (победител) с лавров венец; 2. назначавам за поет лауреат.

laureateship

- ['lo:riit¦ip] n 1. лауреатство; лауреатско звание; 2. времето, през което придворен поет заема този пост.

laurel

- ['lorъl] n 1. бот. лавровишня (Primus laurocerasus); 2. бот. лавър, лаврово/дафиново дърво (Laurus nobilis); 3. pl прен. лаври, слава; to reap/win/gain o.'s ~s печеля лаври; to lock to o.'s ~s пазя си първенството/репутацията.

laurelled

- ['lorъld] a 1. увенчан с лавров венец; 2. почётен; награден.

laurnstinus

- [,lorъs'tainъs] n бот. вид вечнозелен храст (Viburnum tinus).

lava

- ['la:va] n лава.

lavabo

- ['lъ'veibou] n 1. катал, обредно измиване на ръце; 2. [и laevabou] манастирски умивалник; мивка; pl клозет.

lavage

- [laevidj] n мед. промиване (на орган).

lavation

- [lae'vei¦n] n книж. миене; вода за миене.

lavatory

- ['laevъtъri] n умивалня; тоалетна.

lave

- [leiv] v noem. 1. мия, обливам; 2. мед. промивам (орган); 3. мия, плискам се (о) (за море, река).

lavement

- ['leivmъnt] n 1. миене; промиване; 2. мед. клизма.

lavender

- ['laevъndъ] n 1. бот. лавандула (Lavandula officinalis); 2. бледолилав цвят; 3. attr лавандулов; бледолилав; ~ water лавандулов спирт; to lay (up) in ~ 1) съхранявам грижливо (докато потрябва); 2) разг. залагам, давам в заложна къща. ['laevъndъ] v 1. слагам лавандула (между бельо) за аромат; 2. поръсвам/парфюмирам се с лавандула.

laver

- ['leivъ] n бот. видове ядивни морски водорасли (Porphyra laciniata и P. vulgaris). ['leivъ] n библ. съд за миене, леген.

lavish

- ['laevi¦] а 1. извънредно/прекалено щедър (in, of); to be ~ in/of praises сипя похвали; 2. пищен, преизобилен, обилен; 3. разточителен (in, of); to be ~ of o.'s money пилея си парите. ['laevi¦] v 1. прахосвам, разхищавам (пари); 2. Раздавам щедро, пилея; to ~ care, etc. on обсипвам/отрупвам с грижи/внимание и пр., полагам всеотдайни грижи за.

law

- [lo:] n 1. закон; законност; at/in ~ по/съобразно закона; 2. право, юриспруденция; commercial/mercantile ~, ~ merchant търговско право; criminal ~ наказателно право; customary ~ обичайно право; ~ of nations, international ~ международно право; private ~ частно право; public ~ публично/държавно право; statute ~ статутно право; писан закон; 3. право (като професия); to practise ~, to go in for the ~ юрист съм, упражнявам юридическа професия; Doctor of L.s (съкр. LL. D.) доктор по правото; 4. съд, съдопроизводство, съдебна процедура; action at ~ иск, дело, съдебен процес; to be at ~ (with) водя процес/дело, съдя се (с); to go to ~ (with s.o.) отивам в съд, завеждам дело (против някого), привличам под съдебна отговорност; to take the ~ into o.'s own hands саморазправям се; 5. съдийство; адвокатура, адвокатско съсловие (често с the); 6. правило, принцип (на игра, в изкуството и пр.); 7. сп., лов. отстъпка, даване н» преднина/преимущество (време, разстояние - на противник); 8. природен закон, закономерност (и ~ of nature, natural ~); to be a ~ into o.s. не спазвам установените обичаи, действувам по собствени принципи; to lay down the ~ прен. налагам се, не търпя възражения; to give the ~ to налагам се на; the L. Мойсеевите закони; Старият завет; разг. полицията; полицай; ~ and order ред и законност.

law-abiding

- ['los,baidi¤] а изпълнителен; почтен; мирен, кротък, миролюбив.

law-breaker

- ['lo:,breikъ] n правонарушител, закононарушител.

law-court

- ['lo:ko:t] n съд; the L. C.s главно сградата на апелативните съдилища в Лондон.

law-list

- ['lo:list] n юридически справочник.

law-lord

- ['lo:lo:d] n член на Камарата на лордовете в качеството си на юрист.

law-officer

- ['lo:,ofisъ] n главен държавен юрисконсулт, юридически съветник на правителството.

lawful

- ['lo:ful] а 1. законен; 2. справедлив, основателен (за претенции); ~ age пълнолетие.

lawfulness

- ['lo:fulnis] n законност.

lawgiver

- [lo:,givъ] n законодател.

lawk

- [lo:k] int ост. божичко!

lawks

- [lo:ks] int ост. божичко!

lawless

- ['lo:lis] a 1. незаконосъобразен; незаконен; 2. необуздан, разюздан.

lawlessness

- ['lo:lisnis] n 1. беззаконие, анархия; 2. необузданост, разюзданост.

lawmaker

- ['lo:,meikъ] n законодател.

lawn

- [lo:n] n 1. тънък ленен плат; 2. attr ленен (особ. за рькави на епископски одежди). [lo:n] n 1. тревна площ, газон; 2. ост., поет. морава, поляна; 3. тенис, крокет игрище.

lawn-mower

- ['lo:n,mouъ] n косачка.

lawn-sprinkler

- ['lo:n,spri¤klъ] n маркуч с разпръсквачка; дъждовална машина.

lawn-tennis

- [,lo:n'tenis] n тенис на открито (особ. на затревен корт).

laws

- [lo:z] int ост. божичко!

lawsuit

- ['lo:sju:t] n съдебен процес.

lawyer

- ['lo:jъ] n 1. адвокат; 2. юрист, законовед.

lax

- [laeks] a 1. отпуснат (и прен.); хлабав, халтав; 2. неточен; небрежен, немарлив, неизпълнителен; ~ attendance нередовно посацение (на лекции); 3. редовен (за смомах); 4. разпуснат, безнравствен, развратен; 5. бот. рехав, рядък; 6. фон. изговарян без напрежение. [laeks] n пушена шведска/норвежка сьомга.

laxative

- ['laeksъtiv] I. а 1. който отваря/отпуска; 2. мед. разслабителен; II. п мед. разслабително средство.

laxity

- ['laeksiti] n 1. неточност (на израз, стил); 2. отпуснатост; слабохарактерност, мекост; 3. разпуснатост, безнравственост, разврат.

lay

- [lei] n 1. кратка лирична песен; балада (с музикален съпровод); 2. поет. песен на птици. [lei] а 1. светски, мирянски; ~ brother/sister послушник/послушница; ~ clerk църковен певец, псалт; ~ reader мирянин, който чете части от службата в англиканската църква; 2. непрофесионален, несвързан с дадена професия; to the ~ mind за неспециалиста; ~ figure 1) (дървен и пр.) манекен (на художник); 2) безличен човек, нищожество; 3) лит. схематичен образ. [lei] вж. lie. [lei] v (laid [leid]) 1. поставям, слагам, полагам; to ~ an axe to сека, отсичам; the action is laid in... действието става/се развива в...; 2. събарям, повалям (обик. с adv); to ~ low (in the dust) повалям, събарям; 3. правя (посеви) да полегнат (за дъжд, вятър); 4. обик. pass слягам се, полягам; правя да спадне/да стихне/да се уталожи (вятър, вълни. прах); 5. прен. разпръсвам, разсейвам (страх, опасения); изгонвам (дух); 6. нося, снасям (яйца); 7. слагам (маса); постилам; 8. залагам; обзалагам се, държа бас (that че); 9. воен. насочвам (оръдие); 10. излагам, поставям (въпрос, факты) (before); 11. юр. подавам (тъжба, жалба); предявявам (права); 12. Налагам (наказание, данък, глоба и пр.) (on, upon); 13. приписвам (вина и пр.), обвинявам; to ~ the blame on хвърлям вината върху; to ~ an accusation against обвинявам; the theft was laid to him кражбата бе приписана на него; to ~ s.th. at s.o.'s door/to s.o.'s charge държа някого отговорен за нещо, обвинявам някого в нещо; 14. стр. полагам (основи); редя (тухли); слагам (мазилка); 15. трасирам, поставям (жп линия); 16. правя, начертавам (план); 17. мор. начертавам, определям (курс на кораб); 18. стъквам, наклаждам (огън); 19. поставям/докарвам в дадено състояние; to ~ open оставям незащитен; откривам, разкривам; разобличавам, демаскирам; to ~ o.s. open to излагам се на (критика и пр.); 20. бия, удрям; нанасям (удари, бой) (on); to ~ about one удрям, гдето завърна; нанасям безразборно удари; 21. усуквам (въже); 22. мор. изгубвам от погледа си, оставям зад хоризонта; 23. sl. сношавам се с, свалям (жена); 24. неправилна употреба на lie лягам; lay aside 1) слагам настрана (и прен.), отделям, определям, скътвам (за някаква цел); 2) освобождавам се от, изоставям (навик, грижи, предразсъдъци и пр.); 3) изоставям, пренебрегвам; lay away 1) слагам настрана, прибирам; скътвам; пестя; 2) обик. pass погребвам; lay by lay aside; lay down 1) слагам (и оръжие), слагам да легне; to ~ o.s. down лягам си; 2) напускам, отказвам се от (пост); губя (надежда); 3) залагам (пари); 4) жертвувам, отдавам (живота си); 5) (започвам да) строя (кораб, железница); 6) формулирам; утвърждавам; поддържам (принцип); съставям, изработвам (план, правилник, харта); laid down in the agreement предвиден по договора; prices laid down by the manufacturers цени, наложени от фабрикантите; 7) превръщам в пасище, засявам с (трева) (to, under, with, in); 8) постилам (под); 9) npocmo нap. lie downЄ; 10) ам. правя засечка (за машина); lay for ам. sl. причаквам, дебна (от засада); lay in 1) запасявам се с; 2) изк. нахвърлям (картина); 3) мор. хвърлям котва, акостирам; 4) засаждам; a to ~ in a good meal разг. похапвам си добре; lay into нахвърлям се върху (и прен.); lay off 1) уволнявам (особ. временно); спирам да работя (временно); 2) отказвам се от, изоставям (лош навык, занимания и пр.); преставам (да правя нещо); прекъсвам (посещения); 3) разг. оставям на мира, преставам да безпокоя; 4) набелязвам, отмервам, нанасям (разстояние - на карта и пр.); 5) мор. направлявам (кораб) към морето/далече от друг кораб; lay on 1) налагам (данък, наказание); 2) нанасям (удари, побои); нападам; to ~ it on разг. напердашвам здравата; 3) инсталирам (електричество, газ и пр.); правя/прокарвам инсталация (за вода, електричество, газ); bedroom with water laid on спалня с течаща вода; 4) уреждам, организирам (прием, концерт, изложба и пр.); осигурявам (превозно средство); 5) стр. покривам с (боя); измазвам с (мазилка); to ~ it on (thick), to ~ it on with a trowel прен. лаская грубо; преувеличавам; lay out 1) изваждам/нареждам за показ, излагам; pass разстилам се, разкривам се (за гледка и пр.); 2) разг. повалям, събарям; 3) сп. нокаутирам; 4) sl. убивам; 5) харча, изхарчвам (пари); 6) оформям; планирам; трасирам (път, улица); neatly laid out flowerbeds красиво оформени лехи; 7) приготвям (мьртвец - за погребение); излагам (мъртвец - за поклонение); 8) старая се много, постаравам се; правя всичко възможно; 9) излагам (план, факти и пр.); 10) покривам (под и пр.) (with); lay over 1) отлагам (мач); 2) ам. спирам/прекъсвам временно (при пьтуване); lay to мор. спирам (кораб); lay up 1) трупам, натрупвам, слагам настрана, пестя, скътвам; 2) причинявам си, създавам си (неприятности); to ~ up trouble for o.s. търся си белята; to ~ up economic problems for o.s. създавам си големи икономически затруднения/проблеми; 3) изваждам от строя/у потреба (кола, кораб и пр.); не употребявам (колата си); 4) принуждавам (някого) да лежи, свалям (някого) на легло (за болест); 5) обик. pass лежа болен, на легло/болен съм (with от). [lei] n 1. (раз)положение, релеф (на местност, терен); 2. начин, по който е усукано (въже); 3. sl. работа; занимание; начин на действие (особ. на крадец); 4. дял от печалбите (при китоловна експедиция); 5. sl. полово сношение; жена (при полово сношение); 6. снасяне на яйца; to come into ~ започвам да снасям яйца (за кокошка); in ~ която носи яйца (за кокошка).

lay day

- [leidei] n 1. търг. ден за товарене/разтоварване на стока; 2. мор. забавяне в пристанище.

lay-about

- [leiъ,baut] n безделник, лентяй, хаймана.

lay-away

- [leiъ,wei] n капарирана стока.

lay-by

- [leibai] n 1. авт. разширение на шосе, отбивка; 2. жп. страничен коловоз (за гариране).

lay-off

- ['leiof] n (период на) безработица; (временно) уволняване/уволнение лоради липса на работа.

layer

- [leiъ] n 1. слой, пласт; наслоение; 2. агр. отвод; 3. bricklayer; 4. човек, който залага срещу даден кон (при състезания); 5. кокошка носачка. [leiъ] v 1. нареждам на слоеве; наслоявам, напластявам; 2. полягам (за посеви); 3. агр. размножавам чрез отводи.

layer-cake

- ['leiъkeik] n торта на пластове.

layered

- ['leiъd] а наслоен на слоеве/пластове.

layette

- [lei'et] n фр. дрешки и принадлежности за новородено дете.

layman

- ['leimъn] n (pl -men) 1. мирянин; 2. лаик; профан.

layout

- ['leiaut] n 1. план (на град, градина); 2. трасе (на канал, път); 3. печ. (художествено) оформление (на книга и пр.); макет; 4. ам. оборудване на завод и назначаване на работна ръка; 5. ам. разг. място/помещение за определена дейност; 6. ам. разг. положение на нещата.

layover

- ['lei,ouvъ] n 1. отлагане; 2. спиране, простой (по време на пътуване).

laystall

- ['leisto:l] n бунище.

laywoman

- ['lei,wumъn] (pl -women [-,wimin]) ж.р. от layman.

lazaret

- [,laezъ'ret] n 1. болница за заразноболни; 2. помещение/кораб за карантиниране на болни; 3. мор. (помещение за) склад (в кораб).

lazarette

- [,laezъ'ret] lazaret.

lazaretto

- [,laezъ'retou] lazaret.

laze

- [leiz] v разг. мързелувам, хайлазувам, гледам си кефа; to ~ away o.'s time прекарвам си времето в безделие, мързелувам.

laziness

- ['leizinis] n безделие, мързел, леност.

lazy

- ['leizi] а 1. мързелив, ленив; 2. предразлолагащ към мързел.

lazy Susan

- ['leizi'su:zъn] n въртящ се поднос за подправки и пр.

lazy-bones

- ['leizi,bounz] n pl разг. мързелан, лентяй, ленивец.

lea

- [li:] n поет. поляна, ливада, лъка. [li:] n орна земя, оставена временно за пасище. [li:] n мярка за конци и прежди.

leach

- [li:t¦] v 1. филтрирам, прецеждам; 2. промивам; ~ed soil излужена почва; to ~ away/out salts извличам сол чрез промиване; 3. прецеждам се (за течност); разтварям се; разтопявам се.

lead

- [led] n 1. олово; 2. графит; боя за печка; 3. мор. лот; 4. тежест (на рибарска мрежа, въдица); 5. pl оловна ламарина за покриване на покрив; плосък покрив, покрит с оловна ламарина; 6. печ. дурхшус, разредка; 7. pl олово за витраж/прозорец с решетка или с малки ромбовидни стъкла; 8. тех. пломба; 9. attr оловен; to get the ~ sl. застрелват ме; to swing the ~ sl. симулирам; преструвамсе; измислям (предлог), за да изклинча, манкирам. [led] v 1. покривам с олово; 2. поставям тежести на (мрежа, вьдица); 3. скрепявам с олово (стъкла на прозорец); 4. печ. разреждам редове, давам въздух; 5. слагам оловна глеч на грънчарски изделия. [li:d] v (led [led]) 1. водя; карам; to ~ the way водя, вървя начело; to ~ a witness юр. подсказвам/внушавам отговор на свидетел; 2. убеждавам, увещавам, карам, предумвам, скланям; some may be led that can't be driven някои хора се водят само с добро; this ~s me to believe това ме кара да вярвам; 3. водя, ръководя; командувам, предвождам; дирижирам; 4. отвеждам (вода, пара); 5. прекарвам (въже); 6. водя (съществуване, живот) (особ. с прил.); to ~ a miserable life живея мизерно; he led his wife a sad/a dog's life той тровеше живота на жена си; 7. начело съм (в шествие); пръв съм (по успех); 8. сп. водя, имам преднина; 9. водя (за път); 10. прен. водя, довеждам (to до), имам за резултат (to); one thing led to another от дума на дума (стигнахме до...); 11. карти започвам, играя (карта, цвят); 12. воен. целя се пред (движещ се обект); lead about развеждам; lead away 1) отвеждам; 2) отклонявам (from); 3) обик. paзг подвеждам; lead back 1) връщам (to към); to ~ the conversation back to a subject (отново) връщам разговора на дадена тема; 2) завеждам обратно (някого); 3) карти връщам цвета на партньора си; lead in започвам (реч и пр.); lead off 1) отвеждам; 2) започвам, откривам (бал и пр.); lead on 1) водя напред; 2) подвеждам, подхлъзвам; 3) поощрявам, подтиквам; lead out извеждам; повеждам;водя до дансинга (дама, момиче - при покана за танц); lead out of вързан съм направо с, имам врата към (за стая); lead up прен. довеждам, подготвям почвата постепенно (to до, за); to ~ up the garden path sl. измамвам, баламосвам. [li:d] n 1. водене, ръководство; инициатива; пример; to follow s.o.'s ~ следвам/водя се по/вземам пример от някого; to give the ~ разг. прен. давам той; to give s.o. a ~ 1) насърчавам някого, като давам пример; 2) подсказвам иякому, лодсещам някого; to take the ~ заставам начело; държа първенство; вземам инициативата; 2. указание; 3. сп. преднина; първо място; 4. карти излизано, започване; игра на карта (при излизане); your ~! вие почвате! to return ~ връщам цвета на партньора; 5. театр. (изпълнител на) главна роля; 6. поводи (на кон); каишка (на куче); 7. улей; воденична вала; канал между ледове; хидр. деривация; 8. ел. фазово изпреварване; захранващ/входящ проводник; 9. тех. изпреварване (при изпускане на пара); 10. мор. дължина на въже; 11. тех. стъпка на винт/витло, резбова стъпка; 12. тех. стрела; 13. мин. жила; златоносен пясък; 14. воен. (ъгъл на) изпреварване; 15. ам. жур. сбито съдържание на статия в уводния и параграф; уводна статия; the ~ story жур., рад., телев. най-важната новина.

lead time

- ['li:dtaim] n период от планирането до завършването на дадена работа/продукт; период от поръчката до доставката на даден продукт и пр.

lead-in

- [,li:d'in] n 1. ел., рад., телев. уволен проводник; входно съединение; 2. телев. увод към телевизионна реклама; муз. встъпление.

lead-off

- [,lild'of] n 1. начало; откриване; 2. сп. първи удар/тур; играч, който започва играта.

lead-up

- ['li:d§p] n aм. подготовка; увод.

leaden

- ['ledn] а 1. оловен; 2. оловносив; 3. прен. тежък, непробуден (за сьн); 4. тежък, задушен (за въздух); 5. натежал, тежък като олово (за крайници); 6. бавен, муден, вял; 7. ам. долнокачествен.

leader

- ['li:dъ] n 1. водач, вожд, предводител, ръководител; L. of the House водач на правителственото мнозинство в Камарата на общините; 2. главен адвокат (на дело); 3. преден кон; водещ/челен самолет/кораби пр.; 4. жур. уводна статия; рад., телев. най-важно съобщение (в новините); 5. муз. първа цигулка; ам. диригент; 6. водеща/главна издънка (на овощно дьрво); 7. анат. сухожилие; 8. водосточна тръба; тръбопровод; 9. ел. проводник; жица; 10. тех. водещо колело; ходов винт; 11. геол. главна жила; 12. печ. пунктир; многоточие, използувано в съдържанието; 13. ам. рекламен продукт/артикул.

leadered

- ['li:dъd] а често споменаван/разискван (в уводнa статии).

leaderette

- [,li:dъ'ret] n кратка уводна статия.

leadership

- ['li:dъ¦ip] n 1. водачество, ръководене, ръкoводство; 2. качества на водач; 3. воен. командуване.

leading

- ['lindi¤] а 1. ръководен; водещ; ~ case юр. съдебен прецедент; ~ question юр. навеждаш/насочващ въпрос; 2. главен, най-важен, изтъкнат; ~ article 1) жур. уводна статия; 2) търг. рекламен продукт/артикул; ~ man/lady изпълнител/-ка на главна роля; ~ light мор. водеща светлина; прен. видна личност, светило; 3. преден, пръв, челен (за колона, кораб и пр.); 4. тех. водещ, задвижващ (за колело, част).

leading-strings

- ['li:di¤stri¤z] n pl 1. ремък/връзки за прохождащо дете; 2. прен. прекален/досаден контрол/надзор.

leadsman

- ['ledzmъn] n мор. моряк, който измерва дълбочината с дъномeр с оловна тежест.

leady

- ['ledi] a с/съдържащ олово, като олово; оловносив.

leaf

- [li:f] n 1. лист, листе; листа, шума; in ~ разлистен; the fall of the ~ 1) листопад; 2) есен; to come into ~ разлиствам се; 2. лист (на книга); to cut the leaves of a book разрязвам книга; to take a ~ out of s.o.'s book възползувам се от/следвам примера на някого; to turn over a new ~ започвам нов живот; поправям си поведението; 3. метален лист/пластинка; 4. крило (на врата, маса, мост и пр.). [li:f] v 1. разлиствам се; 2. прелиствам (through).

leaf lard

- ['li:fla:d] n ам. свинска мас.

leaf-fat

- ['li:ffaet] n сало.

leaf-green

- ['li:fgri:n] n 1. хлорофил; 2. жълто-зелен цвят.

leaf-mold

- [] ам. leaf-mould.

leaf-mould

- ['li:fmould] n гнила шума (тор).

leafage

- ['li:fidj] n листак, шумак.

leafhopper

- ['li:f,hopъ] n зоол. насекомо от сем. Cicadellidae.

leafiness

- ['li:finis] n разлистеност; буйна шума.

leaflet

- ['li:flit] n 1. бот. отделно листенце на сложен лист; 2. листенце; 3. позив; брошура; листовка, дипляцка.

leafy

- ['li:fi] а листнат, листат; като лист.

league

- [li:g] n левга (мярка за дължина); land/statute ~ статутна левга (4,83 км); marine ~ морска левга (5,56 км). [li:g] n 1. лига, съюз; the L. of Nations ист. Oбществото на народите; 2. сп. лига, група спортни клубове/отбори, състезаващи се помежду си; 3. категория, класа; in the big ~ от висока класа (и прен.). [li:g] v сыозявам се; обединявам (се); образувам лига/съюз.

leaguer

- ['li:gъ] n член на лига/съюз. ['li:gъ] n 1. лагер (при обсада); 2. обсада.

leahter-neck

- ['leъnek] n мор. sl. морски пехотинец.

leak

- [li:k] v 1. пропускам вода; тека, каля (за съд, покрив и пр.); 2. изтичам, процеждам се (out); просмуквам се (in) (за течност, газ); 3. прен. разчувам се, разкривам се (out); 4. издавам (поверителни сведения). [li:k] n 1. дупка; цепнатина, пролука (и прен.), пукнатина; 2. изтичаие, изпускане; 3. изтекло количество (течност, газ и пр.); 4. ел. загуба, утечка; 5. прен. издаванe (на поверителни сведения); източник (на издадени поверителни сведения) (и човек).

leakage

- ['li:kidj] n 1. изтичане, изпускане, пропущане (на течност); 2. ел. загуба, утечка; 3. изтекло количество (течност, газ, вода и пр.); 4. разг. прен. издаване (на поверителни сведения и пр.).

leaky

- ['li:ki] а 1. пробит, спукан; който пропуска/тече; 2. разг. недискретен; който много дрънка.

leal

- [li:l] а книж. верен, лоялен; Land of the ~ раят, небето.

lean

- [li:n] I. a 1. сух; жилест; слаб, мършав; as ~ as a rake слаб като вейка; 2. крехък, без тлъстина (за месо); 3. слаб, беден (за реколта, почва, диета, руда и пр.), гладен (за година); оскъден; недоходен; 4. прен. постен, сух (за стил и пр.); II. п крехко месо (без тлъстина). [li:n] v (leant, leaned [lent, li:nd]) 1. облягам се, опирам (се) (against, on); 2. разчитам, облягам се, осланям се, уповавам се (on, upon); 3. наклонявам (се), наклонен съм; 4. навеждам (се) (over, back, forward, out of, towards); 5. склонен съм, клоня (to); предпочитам; 6. to ~ on sl. изнудвам, упражнявам насилие върху, "натискам"; to ~ over backwards престаравам се. [li:n] n наклон.

lean-to

- ['li:ntu:] n навес.

leaning

- ['li:ni¤] n 1. наклоняване, навеждане; наклон; 2. склонност, предпочитание (to, towards).

leanness

- ['li:nnis] n сухост, слабост, мършавост.

leant

- [] вж. lean«.

leap

- [li:p] v (leapt, leaped [lept, li:pt]) 1. скачам; to ~ to o.s. feet скоквам/скачам на крака; 2. прескачам; карам да прескочи; 3. бия/туптя силно (за сърце); 4. to ~ up 1) скачам; нахвърлям се (и прен.) (at върху); 2) подсхачам, разтуптявам се (за сърце), to ~ to the eye хвърлям се в очи; to ~ into prominence изведнъж ставам известен/придобивам значение. [li:p] n 1. скок (и прен.); by ~s and bounds много бързо, стремително, с много ускорени темпове; 2. геол. разсед, разлом, дислохация.

leap-day

- ['li:pdei] n допълнителният ден във високосна година (29 февруари).

leap-frog

- ['li:pfrog] n прескочикобила. ['li:pfrog] v (-gg-) 1. играя на пресхочихобила; 2. прен. придвижвам (се) напред последователно един пред друг; 3. заобикалям (трудност).

leap-year

- ['li:pjъ:] n високосна година.

learn

- [lъ:n] v (learnt, learned [lъ:nt, lъ:nd]) 1. уча (се), научавам; 2. научавам (се), узнавам; I am/have yet to ~ досега не съм чувал; 3. ост., диал., шег. уча, преподавам; that'll ~ him! това ще го научи/ще му даде да се разбере! пада му се! 4. to ~ off/up разг. научавам наизуст.

learned

- ['lъ:nid] а 1. учен; to be ~ in the law добър юрист съм, специалист съм по правате; 2. научен (за дружество, списание); ~ professions богословие, право, медицина; to ~ friend/brother юр., парл. моят многоуважаван колега.

learnedly

- ['lъ:ndli] adv 1. с ерудиция/разбиране; 2. научно.

learner

- ['lъ:nъ] n 1. учащ се; който се учи; to be a quick ~ схватлив съм, бързо уча; 2. начинаещ учених/шофьор и пр.

learning

- ['lъ:ni¤] n науkа; познания; ученост, ерудиция; the New L. ист. хуманизъм, ренесансът.

learnt

- [] вж. learn.

lease

- [li:s] n 1. (договор за) наем/наемане; to take on ~ вземам под наем; to put out to ~ давам под наем; 2. наемен сроk; 3. нает имот; to take (on)/get a new ~ of life прен. съживявам се, подмладявам се; подновявам се; to give a new ~ of /ам. on life давам нови сили/вдъхвам нов живот на, обновявам, съживявам. [li:s] v давам/вземам под наем.

lease-lend

- [] lend-lease.

leasehold

- ['li:should] n 1. вземане под наем; недвижим имот, взет под наем; 2. attr под наем.

leaseholder

- ['li:s,houldъ] n наемател.

leash

- [li:¦] n 1. каишка за куче/сокол; to put a dog on the ~ слагам каишка на/връзвам куче; 2. лов. група от три вързани кучета/зайци и пр.; to have/hold in ~ държа в подчинение; to strain at the ~ прен. мъча се да стана независим; горя от нетърпение да направя нещо; to hold s.o. on a short ~ държа някого изкъсо. [li:¦] v 1. връзвам (куче) на каишка; 2. прен. обуздавам.

least

- [li:st] I. а прев. cm. от littleЄ най-малък; най-маловажен; незначителен; II. п най-малко количество/степен; at (the) ~ поне; най-малко; not in the ~ ни най-малко; to say the ~ (of it) най-малко, да не кажа нещо повече; ~ said soonest mended много приказки само вредят, от много приказки файда няма; най-добре да не ровим; the ~ said the better най-добре да си мълчим. [li:st] adv прев. cm. от little« най-малко.

leastways

- ['li:stweiz] adv или поне; във всеки случай.

leastwise

- ['li:stwaiz] adv или поне; във всеки случай.

leather

- ['leъ] n 1. (обработена) кожа; 2. кожено изделие (напр. поводи, каиши и пр.); 3. сn. sl. топка; 4. pl кожени бричове/гамаши за езда; 5. прен. шег. sl. човешка кожа; 6. attr кожен; nothing like ~ (said the shoemaker) всеки си хвали стоката. ['leъ] v 1. покривам/гарнирам с кожа; 2. разг. пердаша, напердашвам.

leather-back

- ['leъbaek] n зоол. голяма морска костенурка (Dermochelys coriacea).

leather-head

- ['leъhed] n sl. тъпак, глупак.

leather-jacket

- ['leъ,djaekit] n зоол. 1. личинка на дългоножката; 2. вид риба от сем. Balistidae, особ. Ваlistes capriscus.

leatherette

- [,leъ'ret] n изкуствена кожа.

leathering

- ['lеъri¤] n разг. пердах.

leathern

- ['leъn] а кожен, от/като кожа.

leathery

- ['leъri] а 1. подобен на, като кожа; 2. хванал кора (за храна); 3. жилав, твърд като подметка (за месо).

leave

- [li:v] n 1. позволение, разрешение; by your ~ с ваше разрешение, ако разрешите; without a "by your ~" без дори да пита, най-безцеремонно; 2. отпуска; ваканция (и ~ of absence); on ~ в отпуск; to go on/have ~ отивам/излизам в отпуск; 3. прощаване, сбогуване; to take of сбогувам се с; to take 's ~ тръгвам (си); to take French ~ отивам си, без да се сбогувам; измъквам се. [li:v] v (left [left]) 1. оставям; to be left an orphan, etc. оставам сирак и пр.; 2. оставям, завещавам; to be well left осигурен съм вследствие на получено наследство; 3. напускам, тръгвам; отивам си; заминавам; to ~ the table ставам от масата; to ~ school завършвам училище; напускам училище; 4. оставям, изоставям, зарязвам; 5. оставям, предоставям; to ~ nothing to accident предвиждам всички възможности; 6. с определение оставям (в дадено сьстояние, положение); to ~ open прен. оставям неразрешен/открит; it ~s me cool/cold прен. не се трогвам/вълнувам от нещо; the book, etc. left me cold книгата и пр. не ме заинтересува; to ~ s.o. for dead оставям някого, смятайки го за умрял; to ~ s.o. to himself/to his own devices оставям някого да прави каквото си ще; left to myself ако можех да действувам свободно; to ~ it at that повече не се занимавам с даден въпрос; оставям нещата така, както са; ~ it at that достатъчно по този въпрос; 7. pass оставам (след частично изразходване); there are no seats left няма вече места; nothing was left to me but to не ми оставаше нищо друго, освен да; нямах друг избор, освен да; 8. мат. равен съм на, правя (при изваждане); leave about/around оставям (нещо) не на място/неприбрано, разхвърлям, не прибирам; leave behind 1) оставям, забравям; 2) оставям след себе си; 3) задминавам, надминавам, изпреварвам; leave in не махам/отстранявам; leave off 1) преставам, спирам (и с ger), напускам, отказвам се от, (из)оставям; to ~ off work прекратявам работа; 2) преставам да нося (дрехи); leave on 1) не загасвам (светлина, огън и пр.); 2) не махвам (капак, покривка и пр.); leave out 1) оставям навън/на открито; 2) изпускам, пропускам; изключвам, не включвам; не вземам предвид; leave over 1) отлагам; 2) pass оставам (след употреба); keep what is left over задръжте остатъкa. [li:v] v разлиствам се.

leave-taking

- [li:v,teiki¤] n прощаване, сбогуване.

leaven

- [levn] n 1. квас, подкваса; мая; 2. прен. мая, фермент; влияние, въздействие; активизиращ елемент. [levn] v 1. замесвам с мая; правя (тесто) да втаса; 2. прен. проливам, прониквам в; оказвам въздействие; променям, преобразявам.

leavings

- ['li:vi¤z] n pl останки, отпадъци.

lebanese

- [,lebъ'ni:z] I. а ливански; II. n ливанец; pl the ~ ливанците.

lecher

- ['let¦ъ] n развратник.

lecherous

- ['let¦ъrъs] а развратен.

lechery

- ['let¦ъri] n разврат.

lecithin

- ['lesiҐin] n хим. лецитин.

lectern

- ['lektъ:n] n 1. църк. аналой; 2. ам. поставка за книга и пр. (на катедра).

lection

- ['lek¦n] n 1. вариант на текст; 2. църк. lessonЄ 4.

lector

- ['lektъ] n 1. църк. четец на откъси от библията; 2. унив. лектор.

lecture

- ['lekt¦ъ] n 1. лекция; 2. нотация, мъмрене. ['lekt¦ъ] v 1. чета лекция (on); 2. чета нотация, мъмря.

lecturer

- ['lekt¦ъrъ] n лектор, университетски преподавател.

lectureship

- ['lekt¦ъ¦ip] n лекторство, звание на лектор.

ledge

- [ledj] n 1. издатина, ръб; поличка; 2. геол. тераса, шкарпа; 3. риф; 4. арх. корниз; перваз; 5. мин. рудна жила/залеж; 6. тех. реборд.

ledger

- ['ledjъ] n 1. търг. главна счетоводна книга; 2. стр. хоризонтална греда/дъска (на скеле); 3. надгробна плоча; 4. ledger-line.

ledger-board

- ['ledjъbo:d] n горна хоризонтална дъска на ограда/перила.

ledger-line

- ['ledjъlain] n муз. допълнителна линия (под, над петолиние).

lee

- [li:] n 1. завет; under the ~ of защитен/закътан от; 2. мор. подветрена/запазена от вятъра страна; 3. attr мор. подветрен, откъм подветрената страна; ~ shore бряг, към който духа вятърът; ~ tide прилив по посока на вятъра.

leech

- [li:t¦] n 1. зоол. пиявица (разряд Hirudinea); medicinal ~ медицинска пиявица (Hirudo officinalis); 2. прен. лихвар; кръвопиец; 3. разг. лепка; 4. ост. врач, лекар. [li:t¦] v 1. слагам пиявици на; пускам (някому) кръв; 2. прен. изтощавам, изсмуквам; 3. залепвам се (за някого) (и с on). [li:t¦] n мор. свободен край на платно.

leek

- [li:k] n бот. обик. рl. праз-лук (Allium porrum).

leer

- [liъ] n злобен/циничен/похотлив поглед. [liъ] v поглеждам злобно/похотливо.

leery

- ['liъri] а хитър; подозрителен (of).

lees

- [li:z] n pl утайка (особ. на вино); to drink/drain to the ~ изпивам до дъно (и прен.).

leeward

- ['li:wъd] I. а (който e) към/откъм подветрената страна; II. п мор. подветрена/запазена от вятъра страна. ['li:wъd] adv мор. към/откъм подветрената страна.

leeway

- [li:wei] n 1. мор. дрейф; 2. прен. загуба на време/темпо; to make up ~ наваксвам загубено време; прен. оправям се, излизам от затруднение; to have much ~ to make up много съм изостанал, имам много да наваксвам; 3. прен. свободно време/място; свобода на действие.

left

- [left] I. а ляв; to have two ~ feet тромав съм; out in the ~ field ам. sl. съвсем на крив път; II. п 1. левица, лява ръка; on/to the ~ наляво, откъм лявата страна; 2. пол. често L. левица; леви елементи; левичар; 3. бокс удар с лявата ръка. [left] adv наляво; ~ turn/aм. face! воен. наляво! [left] вж. leaver.

left-hand

- ['lefthaend] а 1. ляв, разположен отляво; 2. бокс нанесен с лявата ръка (за удар); 3. тех. който е с ляв ход (зa винт); който е с лява резба; ~ drive автомобил, на който кормилото е разположено вляво.

left-handed

- [,lefthaendid] а 1. който е левак, левашки; за използуване от левак; 2. разг. несръчен; 3. двусмислен, съмнителен, привиден (за комплимент и пр); 4. морганатичен. [,left'haendid] adv несръчно.

left-handedly

- [,left'haendidli] adv несръчно.

left-hander

- [,lefthaendъ] n 1. левак; 2. разг. удар, нанесен с лявата ръка.

left-luggage office

- [,left'l§gidj,ofis] n гардероб (на гара и пр.).

left-over

- [,left'ouvъ] I. а неизяден, останал; II. n често pl останала/неизядена храна.

left-wing

- [,left'wi¤] а пол. от левицата, левичарски.

left-winger

- [,left'wi¤ъ] n пол. левичар.

leftist

- ['leftist] n пол. 1. левичар; 2. attr левичарски.

leftmost

- ['leftmoust] а най-ляв.

leftward

- ['leftwъd] а ляв, разположен откъм лявата страна. ['leftwъd] adv наляво.

leftwards

- ['leftwъdz] adv наляво.

lefty

- [lefti] n разг. левак (и прякор).

leg

- [leg] n 1. крак (от бедрото до стъпалото); to be on o.'s/шег. find o.'s ~s 1) стоя прав; 2) ставам, за да взема думата; 3) на крака съм (след боледуване); to be on o.'s last ~s взел-дал съм (и за предмет), едва кретам; to be all ~s слаб и висок като върлина съм; to feel/find o.'s ~s 1) изправям се, прохождам (за бебе); 2) прен. ставам независим/самостоятелен/самоуверен; to stretch o.'s ~s разтъпквам се; to give s.o. a ~ up помагам някому (и да се качи); to keep o.'s ~s държа се на крака, не падам; to make a ~ ост. шег. правя поклон/реверанс; to run s.o. off his ~s разсипвам някого от тичане/обикаляне; не давам някому да си поеме дъх от работа; to stand on o.'s own ~s независим съм; стъпвам на краката си; to walk s.o. off his ~s преуморявам/разсипвам някого от ходене; to take to o.'s ~s избягвам, офейквам; 2. протеза, изкуствен крак; 3. бут; ~ of chicken пилешка кълка; ~ of mutton овнешки бут; 4. крак (на мебел); рамо (на пергел); подпорка; подставка; стойка; 5. мат. катет; 6. крачол; горнище на чорап/обувка; 7. етап (на пьтуване); 8. мор. (разстояние на) курс (на кораб); 9. сп. етап (на щафета и пр.); част; обиколка; 10. тех. коляно, ъгълник; 11. ел. фаза; 12. sl. съкр. от blackleg; not to have a ~ to stand on нямам никакво оправдание/извинение/основание, на което да се опра; to put/set o.'s best ~ first/foremost/forward 1) ходя бързо; 2) докарвам се (for, with пред) (някого); 3) показвам се в най-добра светлина; to shake a ~ sl. 1) танцувам; 2) бързам, разбързвам се; to show a ~ sl. ставам от кревата; show a ~! sl. размърдай се! по-живо! [leg] v (-gg-); to ~ it разг. 1) ходя пеша (бързо); 2) тичам; 3) офейквам, запрашвам.

leg up

- [leg§p] n 1. повдигане, помош при възсядане на кон/при катсрене и пр.; 2. прен. помощ, подпомагане; лансиране; 3. ам. сп. предимство (и прен.).

leg-bail

- ['legbeil] n: to give ~ офейквам.

leg-of-mutton

- [,legъv'm§tn] а триъгълен (за корабно платчо); ~ sleeve буфан ръкав (тесен на китkama).

leg-pull

- ['legpul] n разг. майтап, баламосване.

legacy

- ['legъsi] n 1. юр. завещание; to come into a ~ получавам наследство; 2. завещание, завети; последица.

legacy-duty

- ['legъsi,dju:ti] n данък наследство.

legal

- ['li:gl] а 1. правен, юридически; ~ adviser правен съветник, адвокат; to go into the ~ profession ставам юрист (адвокат, съдия); ~ expert юрисконсулт; to take ~ advice консултирам адвокат; 2. законен, легален, позволен от закона; ~ security/sentence съдебна гаранция/присъда; by ~ process по законен ред; ~ tender законно платежно средство; 3. рел. отнасящ се до Мойсеевия закон.

legalism

- ['li:gъlizm] n 1. педантично придържане към буквата на закона; буквоядство, бюрократизъм; 2. рел. поддържане на Мойсеевия закон; вярване в спасение чрез добри дела.

legalist

- ['li:gъlist] n 1. законовед, познавач на законите; 2. буквоядец.

legalistic

- [,li:gъ'listik] а 1. правнически; 2. буквоядски.

legality

- [li:'gaeliti] n законност.

legalize

- ['li:gъlaiz] v узаконявам, легализирам.

legate

- ['legit] n легат, папски нунций. [li'geit] v юр. завещавам.

legatee

- [,legъ'ti:] n юр. наследник.

legation

- [li'gei¦n] n легация.

legato

- [lъ'ga:tou] a adv, n муз. легато.

legator

- [li'geitъ] n завещател.

legend

- ['ledjъnd] n 1. легенда; 2. ист. житие; 3. прен. басня, невероятна история; 4. легенда (на карта); 5. надпис на медал/монета и пр.

legendary

- ['ledjъnd(ъ)ri] I. а 1. легендарен; 2. приказен, чутовен; II. п сбирка от легенди.

legendry

- ['ledjъndri] n сьбир. легенди.

leger

- [] ledger-line.

leger-line

- [] ledger-line.

legerdemain

- [,ledjъdъ'mein] n 1. ловкост, жонгльорство, фокусничество; 2. прен. извъртане, софистика; хитрина; измама.

leggings

- ['leginz] n pl гамаши.

leggy

- ['legi] а дългокрак; източен.

leghorn

- ['legho:n] n 1. вид италианска слама за шапки; 2. шапка от слама; 3. [le'goin] легхорн (порода кокошки); 4. attr сламен.

legibility

- [,ledji'biliti] n четливост.

legible

- ['ledjъbl] а четлив.

legilsature

- ['ledjisleit¦ъ] n законодателна власт; законодателно тяло.

legion

- ['li:djъn] n 1. ист. легион; 2. множество, голям брой; they are ~ те ca безкрайно много; 3. национално сдружение на бивши бойци; L. of Honour Почетен легион (френски орден).

legionary

- ['li:djъnъri] I. а легионерски: който принадлежи на/се отнася до легион; II. п легионер.

legislate

- ['ledjisleit] v законодателствувам, издавам закон.

legislation

- [,ledji'lei¦n] n 1. законодателствуване; законодателство; 2. събир. закони.

legislative

- ['ledjislativ] а законодателен.

legislator

- ['ledjisleitъ] n законодател.

legist

- ['li:djist] n правник, законоведец.

legit

- ['li:djit] I. a sl. законен: II. п legitimate drama/theatre (вж. legitimate).

legitimacy

- [li'djitimъsi] n 1. законност, легитимност; 2. законороденост.

legitimate

- [li'djitimъt] I. a 1. законен, легитимен: 2. справедлив; основателен, допустим; 3. законороден; 4. отговарящ на установени принципи/правила/стандарти, приет; ~ drama/theatre сериозна драма (трагедия, комедия и пр. - за разлика от oneрета, фарс); II. п ам. обик. the ~ вж. legitimateЄ . [li'djitimeit] v 1. узаконявам; 2. признавам (извънбрачно дете) за законородено; 3. оправдавам, привеждам основания за.

legitimately

- [li'djitimъtli] adv 1. законно; 2. с пълно основание.

legitimatize

- [li'djitimъtaiz] legitimated.

legman

- ['legmaen] n (pl -men) разг. 1. жур. репортер; 2. куриер (в учреждение).

legume

- ['legju:m] n (зърно/шушулка на) бобово растение.

leguminous

- [le'gju:minъs] а бот. бобов, пеперудоцветен.

legwork

- ['legwъ:k] n ам. подготвителна работа.

lei

- ['leii:] n полинезийска гирлянда от цветя. ['leii:] вж. leu.

leister

- ['li:stъ] n копие за лов на сьомга. ['li:stъ] v промушвам/ловя (сьомга) с копие.

leisure

- ['lejъ] n 1. незаетост; свободно време; at ~ 1) свободен, незает; 2) без бързане, не припряно; at o.'s ~ в удобен момент; когато ми е удобно; 2. Attr свободен (от работа), незает; ~ centres места за отдих и развлечения; ~ clothes спортно/неофициално облекло; gentleman of ~ рентиер.

leisured

- ['lejъd] а свободен от работа, с много свободно време; the ~ classes охолните, богатите.

leisurely

- ['lejъli] а бавен, спокоен; отмерен; ~ pace отмерена крачка, бавен ход; to do s.th. in a ~ fashion правя нещо без бързане, карам я яваш-яваш. ['lejъli] adv бавно, без бързане, спокойно, не припряно.

leitmotif

- ['laitmou,ti:f] n нем. муз. лайтмотив (и прен.).

leitmotiv

- ['laitmou,ti:f] n нем. муз. лайтмотив (и прен.).

leman

- ['lemъn] n ост. 1. либе, изгора; 2. любовник, любовница.

lemma

- ['lemъ] n 1. мат., лог. лема; 2. заглавие на литературна статия; мото на картина; 3. статия (в речник).

lemming

- ['lemi¤] n зоол. леминг (Lemmus).

lemon

- ['lemъn] n 1. бот. лимон; 2. бот. лимоново дърво (Citrus limon); 3. лимоненожълт цвят; 4. sl. глупаво грозно момиче; грозотия; мухльо; 5. ам. негодна кола; 6. негодна вещ; нещо без стойност; 7. sl. измама; 8. attr 1) лимонен (за цвят, вкус); 2) лимонен, лимонов, от лимон.

lemon balm

- ['lemъnba:m] n бот. маточина (Melissa officinalis).

lemon-drop

- ['lemъndrop] n кисел бонбон.

lemon-squash

- ['lemъnskwo¦] n силно концентиран лимонов сок.

lemon-squeezer

- ['lemъn,skwi:zъ] n прибор за изстискване на лимонов сок.

lemonade

- [,lemъ'neid] n лимонада.

lemony

- ['lemъni] а лимонен, като лимон.

lemur

- ['li:mъ] n зоол. лемур.

lend

- [lend] v (lent [lent]) 1. давам назаем, заемам (и с to); 2. оказвам (помощ) (вж. handЄ 1); 3. придавам (качество и пр.); 4. refl предавам се (to на), ставам оръдие (to на); to ~ o.s. to dishonest practices прибягвам до/служа си с непочтени средства; 5. refl мога да служа (to за), подходящ съм (to за); поддавам се (to на) (описание и пр.).

lend-lease

- ['lendi:s] n наем-заем.

lender

- ['lendъ] n заемодател, засмодавец.

lending

- ['lendi¤] а който заема/дава под наем; ~ library заемна библиотека.

length

- [le¤Ґ] n 1. дължина; протежение; lying at (o.'s) full ~ проснат с цялата си дължина; to measure o.'s ~/to fall all o.'s ~ (on the ground) просвам се на земята; over the ~ and breadth of надлъж и нашир по; 2. дължина, време, времетраене; ~ of service прослужени години; ~ of time required to do s.th. време, необходимо да се направи нещо; 3. стелен, обсег; разстояние; to go to the ~ of (с ger) стигам дотам, че (да); to go to great/all/any ~s готов съм на всичко, не се спирам пред нищо; 4. фон., муз. дължина; 5. парче, къс (канап, плат, дърво, тръба); dress ~ плат за една рокля; 6. сп. дължина (като мярка при конни и гребни състезания); 7. at ~ 1) накрая, най-после, най-сетне; 2) най-подробно, надълго и нашироко; изчерпателно (и at some/great ~); to have/get/know/take the ~ of s.o.'s foot съставям си мнение за някого.

lengthen

- ['le¤Ґъn] v удължавам (се) (и фон.); продължавам (се); раста, нараствам (за деня).

lengthily

- ['le¤Ґili] adv надълго (и нашироко); безкрайно.

lengthman

- ['le¤Ґmъn] п (pl -men) жп. кантонер.

lengthways

- ['le¤Ґweiz] adv надлъж.

lengthwise

- ['le¤Ґwaiz] adv надлъж.

lengthy

- ['le¤Ґi] a 1. прскалсно/твърде дълъг, проточен (за време); 2. многословен (за реч); словоохотлив, досаден.

lenience

- ['li:njъns] n снизходителност, мекота, търпимост.

leniency

- ['li:njъnsi] n снизходителност, мекота, търпимост.

lenient

- ['li:njъnt] а 1. снизходителен, мек, милостив (to, towards); 2. лек (за наказание).

leninism

- ['leninizm] n ленинизъм.

leninist

- ['leninist] I. а ленински; II. n ленинец.

lenitive

- ['lenitiv] мед. I. а смекчаващ, успокоителен; II. п успокоително средство.

lenity

- ['leniti] leniency.

lens

- [lenz] n 1. опт. леща, оптично стъкло; лупа; обектив; 2. анат. кристалин, леща на окото.

lent

- [lent] n 1. рел. велики пости; to keep ~ постя; 2. pl гребни състезания в Кеймбридж по време на великите пости.

lent-lily

- ['lent,lili] n бот. жълт нарцис (Narcissus pseudo-narcissus).

lent-term

- ['lenttъ:m] n летен семестър; уч. втори срок.

lenten

- ['lentъn] а рел. свързан с великите пости; ~ fare постно ядене; ~ face оклюмало лице.

lenticular

- [len'tikjulъ] а лещовиден.

lentil

- ['lentil] n бот. леща (Lens esculenta).

lento

- ['lentou] a, adv муз. ленто.

leo

- ['li:ou] n Лъв (съзвездие и знак на зодиака).

leonine

- ['li:ounain] а 1. лъвски; 2. проз. леонийски (u L.).

leopard

- ['lepъd] n зоол. леопард (Panthera pardus); can a ~ change his spots? вълкът козината си мени, но нрава си никога.

leopardess

- ['lepъdis] ж.р. от leopard.

leotard

- ['li:outa:d] n трико (на акробат и пр.).

leper

- ['lepъ] n 1. прокажен; 2. прен. парий.

lepidoptera

- [,lepi'doptъrъ] n pl зоол. ципокрили.

leprechaum

- ['leprъko:m] ирл. фолкл. елф във вид на дребно старче.

leprosy

- ['leprъsi] n 1. мед. проказа; 2. прен. морална зараза, корупция.

leprous

- ['leprъs] а мед. прокажен.

lesbian

- ['lezbiъn] I. a 1. от о. Лесбос; 2. лезбийски; II. плезбийка.

lese-majesti

- [,leiz'maejestei] n фр. 1. обида на държавен глава/царска особа; 2. държавна измяна.

lesion

- ['lijn] n 1. мед. повреда, поражение; 2. юр. накърняване (на права).

less

- [les] I. а сравн. cm. от littleЄ за брой, количество и степен по-малък; of ~ value/importance с по-малка стойност, от по-малко значение; no ~ a person than the Prime Minister (не друг, а) самият министър-председател; II. п по-малко количество/брой/време и пр.; he is ~ of a fool than he looks не e толкова глупав, колкото изглежда; ~ of your nonsense! стига с твоите глупости! it is nothing ~ than monstrous това e просто чудовищно; I expected no ~ from you очаквах това от теб; to see ~ of s.o. по-рядко виждам някого. [les] adv сравн. cm. от little« по-малко; не толкова; he was ~ frightened than his brother той не се уплаши толкова, колкото брат му; I was the ~ surprised as I had been warned не бях толкова изненадан, тъй като бях предупреден; the ~ you worry about it, the better колкото по-малко се тревожиш за това, толкоба по-добре; I don't think any the ~ of him because of his failure не го ценя по-малко заради неуспеха му; he won no ~ than «100/«100, no ~, in the lottery той спечели цели 100 долара на лотарията; they fought with no ~ daring than skill те се биха колкото умело, толкова и храбро; much/even/still ~ още по-малко; none the ~ въпреки това; никак, не по-малко; he was ~ than honest in his replies не беше съвсем честен в отговорите си.

lessee

- [le'si:] n наемател.

lessen

- ['lesn] v 1. намалявам (се); смалявам; 2. подценявам.

lesser

- ['lesъ] a attr сравн. cm. от littleЄ 1. по-малък; the ~ of two evils по-малката от две злини; 2. малък, второстепенен; the L. Bear астр. Малката мечка; ~ winda panda 1.

lesson

- ['lesn] n 1. урок; French/history, etc. ~ урок по френски/исторня и пр.; 2. нотация; поука; to read s.o. a ~ чета някому нотация, мъмря някого; to draw a ~ from извличам поука от; 3. pl учение; not very bright at his ~s не много силен ученик; 4. църк. откъс от Библията (като част от службата). ['lesn] v 1. уча, обучавам; 2. мъмря, чета нотация.

lessor

- ['leso:] n наемодател.

lest

- [lest] cj за да не, да не би да; ~ we forget да не би да забравим; he ran away ~ he should be seen избяга, за да не го видят.

let

- [let] v (let) 1. с inf без to или с изпуснат глагол оставям, позволявам, разрешавам, пускам; to ~the fire (go) out оставям огъня да загасне; his father won't ~ him smoke баща му не му разрешава да пуши; they ~ themselves be swindled оставиха се да ги изиграят; to ~ s.o. have s.th. давам някому нещо; 2. imp за 1 и 3 л. да, нека (да), хайде да; ~s start at once да тръгнем веднага; don't ~s start yet нека да не тръгваме още; ~ me see чакай да си помисля; ~ AВ be equal to CD мат. нека АВ да е равно на CD; 3. в конструкцията let (єn) є inf. без to: to ~ s.o. be оставям някого на мира, не закачам някого; to ~ s.th. be оставям/не се занимавам с нещо; to ~ fall (из)пускам; пускам (завеса, котва); to ~ s.o./s.th. go пускам някого/нещо; to ~ s.o. know съобщавам/известявам някому, уведомявам някого; to ~ o.s. go отпускам се; давам воля на чувствата си и пр.; to ~ o.s. go on a subject разпростирам се/говоря надълго и нашироко по даден въпрос; to ~ s.th. pass не обръщам внимание на нещо; to ~ (s.th.) slip 1) изпускам (нещо); 2) пропускам (възможност и пр.); 3) издавам (без да искам) (тайна); he ~ fly a volley of oaths той изсипа залп ругатни; 4. с прил. оставям (в дадено сьстояние); to ~ s.o. alone оставям някого на мира/сам да се справи; to ~ s.th. alone не пипам/не се бъркам в нещо; 5. давам под наем; to ~ дава се под наем (обява); ~ alone да не говорим за; камо ли (пък) да; he couldn't get up, ~ alone walk не можеше да стане, камо ли да ходи; to ~ it go at that не говоря повече по даден въпрос; to ~ loose вж. looseЄ; let by пускам (някого) да мине; let down 1) спускам; смъквам (и прен.); 2) удължавам (рокля и пр.); 3) понижавам (преценка и пр.); 4) изпускам въздуха от (гума и пр.); 5) ав. спускам се (преди кацане); 6) разг. разочаровам; измамвам; изневерявам на (за помет); оставям (някого) на сухо; to ~ the side down разочаровам приятелите си. семейството и пр.; 7) разг. обик. pass потискам, угнетявам; to ~ s.o. down gently отнасямсе меко/тактично/снизходително с някого; let in 1) вкарвам; пускам да влезе; отварям (някому) вратата; прен. широко отварям вратите за (нередности и пр.); to ~ o.s. in отключвам си вратата, влизам си вкъщи; 2) пускам, пропускам (въздух, вода и пр.); 3) изигравам, измамвам; 4) to ~ in for разг. "насаждам", натоварвам; to ~ o.s. in for навличам си (неприятности и пр.); you've ~ me in for a bill of nearly «20 насади ме да плащам сметка за почти 20 долара; 5) to ~ s.o. in on разг. посвещавам някого в, поверявам някому (тайна и пр.); 6) стеснявам (дреха); let into 1) пускам да влезе, вкарвам в; 2) вграждам в (стена и пр.); 3) посвещавам в (тайна); let off 1) изстрелвам (куршум, стрела и пр.); 2) пускам да слезе; свалям (пътник); 3) изпускам (пара и пр.); 4) прен. изсипвам (нападки, подигравки и пр.) (at върху); 5) давам (част от къца) под наем; 6) пускам без наказание, освобождавам от задължение (from и с ger); прощавам; to be ~ off with a fine отървавам се само с глоба; to ~ s.o. off the fine опрощавам някому глобата; to ~ s.o. off the hook разг. освобождавам някого от неприятно задължение, измъквам някого от неудобно положение; 7) вулг. пръдвам; let on разг. 1) давам да се разбере; 2) издавам (тайна); 3) правя се на, преструвам се (че); he ~ on to be ill престори се на болен; let out 1) пускам да излезе; 2) пускам на свобода; 3) изпускам, пускам (вода, въздух и пр.); 4) надавам (вик и пр.); изригвам; 5) отпускам, разширявам (дреха); 6) давам под наем; 7) издавам, разкривам; 8) разг. освобождавам от неприятно задължение; 9) to ~ out at s.o. нахвърлям се върху някого (и прен.); let through пускам да мине; let up разг. 1) намалявам (за дъжд, болка и пр.); 2) намалявам усилията; поотпускам се. [let] v (letted, let [letid, let]) ост. попречвам на, възпрепятствувам. [let] n пречка; without ~ or hindrance безпрепятствено.

let-down

- ['letdaun] n 1. разочарование; изоставяне (на някого) в критичен момент; 2. ав. спускане на самолет (при кацане).

let-off

- ['letof] n 1. опрощаване; 2. прен. отдушник; 3. сп. изпускане на изгоден случай.

let-up

- ['let§p] n разг. прекратяване, спиране; прекъсване; 2. облекчение, облекчаване.

lethal

- ['li:Ґl] а 1. смъртоносен; фатален; ~ chamber камера за безболезнено убиване на болни животни; 2. ам. прен. съсипателен, унищожителен (за нападки и пр.).

lethargic

- [le'Ґa:djik] a 1. мед. летаргичен; 2. сънлив; отпуснат, вял; апатичен, инертен, бездеен.

lethargical

- [le'Ґa:djikl] a 1. мед. летаргичен; 2. сънлив; отпуснат, вял; апатичен, инертен, бездеен.

lethargy

- ['leҐъdji] n 1. мед. летаргия; 2. сънливост; отпуснатост, вялост, апатия, инертност, бездействие.

lethe

- ['li:Ґi:] n 1. мит. р. Лета; 2. прен. забвение, забрава.

lett

- [let] n 1. латвиец; 2. латвийски език.

letter

- ['letъ] n 1. буква; dead ~ мъртва буква (и прен.); 2. печ. шрифт; излята буква; black ~ старинен готически шрифт; 3. писмо; послание; by ~ писмено; blind ~ писмо без/с непълен/неточен адрес; ~s patent свидетелство за патент; 4. юр. буква, отделна част от текст в закон и пр.; to the ~ 1) буквално, точно; безусловно, безпрекословно; 2) напълно, съвършено от край до край; in ~ and in spirit по форма и по същество; 5. инициал на училище и колеж; to win o.'s ~ сп. спечелвам правото да членувам в спортна организация/да нося инициалите є; 6. pl. книжнина, литература; начетеност; ученост; man of ~s учен човек; писател; arts and ~s изкуство и литератора. ['letъ] v надписвам; обозначавам с букви; щемпелувам. ['letъ] n наемодател; човек, който дава (нещо) под наем.

letter-balance

- ['letъ,baelъns] n пощенски везни.

letter-bomb

- ['letъbom] n пощенска пратка с експлозив.

letter-book

- ['letъbuk] n търг. папка с копия на изпратени писма.

letter-box

- ['letъboks] n пощенска кутия (на дом).

letter-card

- ['letъka:d] n двойна затворена пощенска картичка.

letter-carrier

- ['letъ,kaeriъ] n пощенски раздавач, пощаджия, пощальон.

letter-file

- ['letъfail] n класьор/папка за писма.

letter-foundry

- ['letъ,faundri] n букволеярна.

letter-pad

- ['letъpaed] n блокпост, блок от листове за писма.

letter-paper

- ['letъ,peipъ] n хартия за писма.

letter-perfect

- ['letъ,pъ:fikt] а театр. който отлично знае ролята си.

letter-press

- ['letъpres] n печ. 1. текст; текст към илюстрация; 2. ръчна преса (за отпечатъци).

lettered

- ['letъd] а 1. начетен, образован; 2. маркиран с букви; сгравирани букви; 3. сведущ по литература; литературен.

letterhead

- ['letъhed] n печатан текст/заглавна част на бланка за писмо.

lettering

- ['letъri¤] n 1. надпис; 2. шрифт; 3. печ. букви, буквено означение.

letterless

- ['letъlis] а неук, прост, неграмотен; необразован.

lettic

- [letik] I. а латвийски, балтийски (за групата езици. включваща латвийски, литовски и старопруски); II. п латвийски език.

lettish

- [leti¦] I. а латвийски, балтийски (за групата езици. включваща латвийски, литовски и старопруски); II. п латвийски език.

lettuce

- ['letis] n бот. маруля (Lactuca sativa).

leu

- [leu] n (pl lei) лей (румънска парична единица).

leucaemia

- [lju:'ki:miъ] n мед. левкимия, левкоза.

leucocyte

- ['lju:kousait] n физиол. левкоцит.

leucorrhoca

- ['lju:kouri:ъ] n мед. бяло течение.

leukaemia

- [] leucaemia.

leukocyte

- [] leucocyte.

lev

- [lev] n (pl levs) лев.

levant

- [li'vaent] v офейквам, избягвам (без да си платя загубите, обик. при конни сьстезания, хазартни игри).

levantine

- ['levъntain] I. а 1. левантински; 2. който търгува с Леванта; II. п левантинец.

levator

- [li'veitъ] n анат. повдигач (мускул).

levee

- ['levi] n (сутрешен) прием, даван от държавен глава (само за мьже); to hold a ~ давам (сутрешен) прием. [lъ'vi:] n ам. 1. насип, дига, вал; 2. Стръмен бряг; 3. пристан, кей. [lъ'vi:] v издигам насип/вал.

level

- ['levl] n 1. равнище, ниво, уровен (и прен.); висота; on a ~ with на еднакво ниво/наравно с (и прен.); to find o.'s own ~ прен. намирам си мястото/средата; on a high ~ на високо равнище; at eye ~ на височината на очите; out of ~ неравен, нехоризонтален; денивелиран; 2. хоризонт; хоризонтална повърхнина; 3. равнина; равнинна местност; 4. тех. либела; равнило; нивелир; vertical ~ отвес; 5. мин. стаж; хоризонт; on the ~ разг. 1) честен, почтен; 2) честно, почтено. ['levl] а 1. равен, гладък, плосък, хоризонтален; ~ with на същата височина/ниво/уровен; 2. земл. разположен на едно ниво; 3. еднакъв, равен; равномерен; 4. прен. уравновесен, разумен; спокоен; to keep a ~ head запазвам спокойствие/самообладание; ~ race състезание, при което първите участници са почти изравнени/един до друг; to draw ~ with изравнявам се с; to do o.'s ~ best полагам максимални усилия, правя всичко възможно. ['levl] v (-ll-) 1. заравням, изравнявам, изглаждам, уравнявам, нивелирам; to ~ to/with the ground сривам/изравнявам със земята; to ~ in the dust книж. изличавам от лицето на земята; 2. геод. измервам с нивелир; 3. насочвам (оръжие), прицелвам се, премервам се (at, against); 4. прен. отправям (критика, обвинения и пр.) (against, at); 5. насочвам (удар) (at); 6. повалям (някого); 7. прен. премахвам, изглаждам (различия и пр.); 8. ам. sl. действувам/говоря честно; level down 1) изравнявам (и прен.); 2) намалявам, снижавам; level off/out 1) изравнявам; 2) постигам/пазя равновесие; оставам на същото равнище (за цени и пр.); 3) ав. летя хоризонтално след изкачване; level up издигам на/приравнявам към по-високо ниво.

level-beaded

- [,levl'hedid] а уравновесен, здравомислещ.

level-crossing

- [,levl'krosi¤] n жп. прелез.

leveller

- ['levъlъ] n 1. човек, който е за премахването на всякакви социални различия; 2. ист. L. левелер.

lever

- ['li:vъ] n 1. тех. лост; дръжка, ръчка; кобилица; 2. физ. лост, рамо; 3. прен. средство за морален натиск/упражняване на давление. ['li:vъ] v повдигам с лост (out, over, up, along); служа си с лост.

leverage

- ['li:vъridj] n 1. тех. действие на лост; механична сила от употреба на лост; 2. тех. лостово предаване; лостов механизъм; 3. физ. отношение на рамената на лост; 4. прен. средства/начин за постигане на цел/упражняване на давление/влияние; връзка (при ходатайство); to give s.o. ~ давам преимущество на/облагодетелствувам някого.

leveret

- ['levъrit] n зайче.

leviable

- ['leviъbl] a 1. облагаем (за стоки); 2. събираем (за даньк).

leviathan

- [li'vaiъҐn] n 1. библ. левиатан, морско чудовище; 2. голямо морско животно (кит и пр.); 3. нещо огромно (особ. кораб, човек).

levigate

- ['levigeit] v 1. стривам, счуквам на прах; смилам; 2. правя на паста (with с).

levin

- ['levin] n ост. поет. мълния, светкавица.

levis

- ['li:vaiz] n pl вид дебели дочени панталони.

levitate

- ['leviteit] v повдигам (се), издигам (се).

levite

- ['li:vait] n 1. евр. левит, староеврейски свещенослужител; 2. разг. евреин; 3. разг. свещеник.

leviticus

- [li'vitikъs] n библ. Левит.

levity

- ['leviti] n 1. лекомислие, несериозност; безотговорност; вятърничавост; 2. ост. лекота.

levo-

- ['li:vo] pref (насочен) наляво.

levulose

- [] laevulose.

levy

- ['levi] n 1. събиране, вземане (на данък); 2. облагане (с данък); 3. воен. мобилизиране, свикване под знамената, набиране на новобранци; 4. новобранци, набор, мобилизирани войници. ['levi] v 1. вземам, налагам (данък, глоба); to ~ duty on goods облагам стоки с данък; to ~ execution on s.o.'s goods налагам възбрана върху стоките на някого; 2. воен. мобилизирам, свиквам под знамената, набирам (войници); to ~ blackmail правя шантаж, шантажирам.

lewd

- [lju:d] а 1. похотлив; развратен, разгулен; 2. неприличен, нецензурен, мръсен.

lewis

- ['lu:is] n 1. тех. анкърен/фундаментен болт; 2. Син на франкмасон.

lewisite

- ['lu:isait] n хим. луизит.

lexical

- ['leksikl] а ез. 1. лексикален, словен; 2. речников, речникарски, лексикографски.

lexicographer

- [,leksi'kogrъfъ] n лексикограф, речникар, съставител на речници.

lexicography

- [,leksi'kogrъfi] n лексикография, речникарство, съставителство на речници.

lexicology

- [,leksi'kolъdji] n лексикология.

lexicon

- ['leksikъn] n речник, словар, лексикон (особ. на древни езици); 2. прен. речник (на автор и пр.).

leyden jar

- [,leidn'dja:] n физ. лайденска стъкленица.

liability

- [,laiъ'biliti] n 1. юр. отговорност; 2. дълг, задължение; рl търг. пасив; 3. предразположение, наклонност, склонност; ~ to explode опасност/вероятност да експлодира; 4. разг. пречка, спънка; to be more of a ~ than an asset по-скоро преча, отколкото помагам.

liable

- ['laiъbl] a 1. отговорен (for); задължен (to с inf); 2. подлежащ; предразположен; изложен, уязвим; ~ to catch cold който лесно изстива; ~ to duty подлежащ на облагане/обмитяване; ~ to fits of temper избухлив, сприхав; ~ to misconstruction който може да бъде неправилно/превратно изтълкуван; to make o.s. ~ to a heavy fine излагам се на опасността да платя голяма глоба; you're ~ to fall може/има опасност да паднеш; 3. predic вероятен, възможен; difficulties are ~ to occur възможно е да се появят трудности; he is ~ to come any moment може да дойде всеки момент.

liaise

- [li'eiz] v разг. служа за връзка (with, between); влизам във връзка/във връзка съм с.

liaison

- [li:'eizo:¤] n 1. (с)връзка; 2. воен. взаимодействие; съгласуване; ~ officer офицер за свръзка; 3. любовна връзка; 4. фон. лиезон; 5. готв. застройка.

liana

- [li'а:nъ] n бот. лиана, тропическо пълзящо растение.

liar

- ['laiъ] n лъжец.

lias

- ['laiъs] n 1. геол. лиас, най-долните/старите пластове на юра (и L.); 2. минер, син варовик.

lib

- [lib] n ськр. от liberation; women's ~ съвременно движение за икономическо/социално равенство на жените.

libation

- [lai'bei¦n] n 1. рел. възлияние; 2. шег. пийване, сръбване, пиячка.

libel

- ['laib'] n 1. клевета (обик. в печата), очерняне; 2. нещо, което излага/дискредитира; неточно/погрешно описание/предаване; the portrait is a ~ on him прен. разг. този портрет съвсем не му прилича; the book is a ~ on human nature тази книга дава съвсем извратена представа за човешката природа; 3. юр. молба на ищец (обик. в духовен съд). ['laib'] v (-ll-) клеветя, петня, черня, очерням, злепоставям.

libellant

- ['laibъlъnt] n юр. ищец.

libellee

- [,laibъ'li:] n юр. ответник.

libeller

- ['laibъlъ] n клеветник.

libellous

- ['laibъlъs] а клеветнически.

liberal

- ['libъrъl] I. a 1. щедър; (из)обилен; ~ of o.'s. money който не жали парите си, щедър; 2. свободомислещ, без предразсъдъци; с широки възгледи; либерален; ~ arts хуманитарни науки; ~ education широко/общо/хуманитарно образование; 3. пол. либерален; II. п пол. либерал (и L.).

liberalism

- ['libъrъlizm] n либерализъм.

liberality

- [,libъ'raeliti] n 1. щедрост; изобилие; 2. широта на възгледите; липса на предразсъдъци; либералност, свободомислие; 3. либерализъм.

liberalize

- ['libъrъlaiz] v правя/ставам либерален; либерализирам (се).

liberally

- ['libъrъli] adv щедро.

liberate

- ['libъreit] v 1. освобождавам (from); 2. хим., физ. отделям в свободно състояние.

liberation

- [,libъ'rei¦n] n 1. освобождаване, освобождение; 2. хим., физ. отделяне в свободно състояние; 3. движение за женски права.

liberator

- ['libъreitъ] n освободител.

libertarian

- [,libъ:'tЁъriъn] n последовател на учението за свободната воля.

liberticide

- ['libъtisaid] n 1. унищожаване на свободата; 2. тиран(ин), потисник.

libertine

- ['libъti:n] n 1. развратник; 2. свободомислещ (особ. по религиозни выпроси).

liberty

- ['libъti] n 1. свобода; ~ of conscience свобода на съвестта/вероизповеданието; ~ of the subject гражданска свобода; at ~ 1) свободен, на свобода; 2) незает (за човек); to set s.o. at/to give s.o. his ~ пускам някого на свобода; to be at ~ to свободен съм да; 2. волност; безцеремонност; своеволие; to take the ~ to do/of doing s.th. позволявам си да направя нещо; to take liberties with s.o. позволявам си волности с някого; to take foolish liberties with o.'s health злоупотребявам съездравето си; 3. pl привилегии, права; 4. район, в който важат известии привилегии; 5. aм. воен. мор. кратък градски отпуск; ~ man моряк вградски отпуск; ~ cap ист. шапка, давана на освободен роб; L. Hall място, където човек може да прави каквото си ще; ~ horse цирков кон, който изпълнява номера без ездач; L. ship американски тип товарен кораб от Втората световна война.

libidinous

- [li'bidinъs] а похотлив; страстен.

libido

- [li'bi:dou]n ncux. полово влечение, либидо.

libra

- ['laibrъ] n Везни (съзвездие и знак на зодиака).

librarian

- [lаi'brЁъriъn] n библиотекар.

library

- ['laibrъri] n 1. библиотека; 2. поредица от книги, издавани от издателство (напр. световна класика); 3. работен кабинет (в частна кьща); 4. attr библиотечен, от библиотека; ~ science ам. библиотекарство.

libration

- [lai'brei¦n] n книж. 1. колебание; клатушкане; потрепване (на везни); 2. астр. либрация.

librettist

- [li'bretist] n автор на либрето, либретист.

libretto

- [li'bretou] n либрето.

libyan

- ['libiъn] I. а 1. либийски; 2. поет. африкаиски; II. п либиец.

lice

- [] вж. loose.

licence

- ['laisъns] n 1. разрешение, позволение; позволително, разрешително, патент; gun ~ разрешение за носене на оръжие; ~ to fish билет/разрешение за риболов; ~ to shoot ловен билет; special ~ разрешение за брак, без да се обявяват предварително в църквата имената на младоженците; 2. волност, невъздържаност; своеволие; разпуснатост. ['laisъns] v позволявам, разрешавам; давам позволително/разрешително/патент на (за нещо).

license

- ['laisъns] licence«.

licensed

- ['laisъnst] а 1. който има разрешение/позволение/патент/право/привилегия; ~ house/premises заведение с разрешение да продава спиртни напитки; 2. узаконен; редовен, с разрешение; дипломиран.

licensee

- [,laisъn'si:] n притежател на позволително/разрешително (особ. за продожба на алкохол); притежател на патент/диплом.

licenser

- [laisъnsъ] n лице, коего издава разрешения (особ. за поставяне на пиеси, издаване на книги); цензор.

licensor

- [laisъnsъ] n лице, коего издава разрешения (особ. за поставяне на пиеси, издаване на книги); цензор.

licentiate

- [lai'sen¦iъt] n 1. притежател на университетска диплома; лиценциат; 2. лисансие.

licentious

- [lai'sen¦ъs] а 1. безнравствен, разпуснат, безпътен, разгулен; невъздържан; 2. който не зачита общоприетите правила за поведение.

lich-gate

- ['lit¦geit] n покрита порта на църковен двор.

lichee

- [] litchi.

lichen

- ['laikъn] n 1. бот. лишей (Lichenes); 2. мед. лишей.

licit

- ['lisit] а законен, позволен.

lick

- [lik] v 1. лижа, ближа; облизвам; to ~ o.'s lips/chops 1) облизвам се (и прен.); 2) прен. точа си зъбите; to ~ s.th. up излоквам/изблизвам нещо; to ~ s.o.'s boots/shoes унижавам се/раболепнича пред някого; to ~ o.'s wounds прен. оттеглям се след поражение; 2. мия, заливам (за вълни); докосвам, ближа (за огън); 3. sl. бия, натупвам (и прен); побеждавам; that ~s everything/creation това надминава/бие всичко; to ~ a problem ам. разрешавам задача; that ~s me 1) това вече не мога да разбора; 2) това вече е прекалено; 3) отказвам се; 4. sl. тичам, бягам, търча. [lik] n 1. лизане, близане, лижене; облизване; to give s.th. a ~ and a promise разг. почиствам/мия нещо отгоре-отгоре; 2. парченце, троха; give me a ~ дай да си близна; he won't do a ~ of work ам. разг. не пипва работа; 3. място, където животни отиват да ближат сол; 4. sl. бърз ход, бързина; at a great/at full ~ с пълна пара, много бързо; 5. разг. силен удар; 6. изблик на енергия/активност.

lickerish

- ['likъri¦] а 1. лаком; 2. който обича да пие, пиянски; 3. похотлив, развратен; 4. привлекателен, апетитен.

lickety-split

- ['likъti'split] adv sl. с пълна скорост; много бързо, мигновено.

licking

- ['liki¤] n разг. бой, перлах (и прен.); the team got a ~ отборът яде бой/бе победен.

lickspittle

- ['likspitl] n блюдолизец; подлизурко, мазник.

licorice

- [] liquorice.

lid

- [lid] n 1. капак, похлупак; to blow the ~ off ам. sl. правя разкрития; разкривам скандал; with the ~ off с всички срамни/грозни подробности; that puts the (tin) ~ on it sl. това вече е върхът/краят; само това липсваше; 2. клепка, клепач; 3. sl. шапка, капела; 4. разг. ам. забрана; to put a ~ on s.th. забранявам нещо.

lido

- ['li:dou] n 1. открит плувен басейн; плаж; 2. слегантен морски курорт.

lie

- [lai] n лъжа, измама; to tell a ~, tell ~s лъжа; to give the ~ to s.o. изобличавам някого в лъжа, опровергавам някого; to give s.o. the ~ (in his throat/teeth) изобличавам някого в (груба) лъжа. [lai] v лъжа; to ~ like a gas-meter разг. лъжа като циганин; to ~ in o.'s teeth/throat ост. шег. лъжа нагло/безсрамно; to ~ o.s. out of a scrape измъквам се от неудобно положение с лъжи. [lai] v (lay [lei]; lain [lein]) 1. лежа; to ~ like a log лежа неподвижно като труп/в безсъзнание; the snow ~s deep снегът е дълбок; 2. лежа, погребан съм; here ~s... тук почива... (на надгробна плоча); 3. разположен съм, намирам се (и за абстрактни неща); простирам се; съм; the obstacles that ~ in our way пречките по пътя ни; the money ~s in the bank парите ca в банката; my talents do not ~ in that direction нямам склонност към/не ме бива за това; he knows where Ins interest ~s знае си интереса, знае от какво ще има полза; the real reason ~s deep истинската причина се крие по-дълбоко; 4. намирам се, съм (в някакво положение, състояние); to ~ in ambush стоя в засада, причаквам (for); to ~ against a wall облягам се на стена; to ~ heavy on s.o.'s stomach/conscience тежа на стомаха/съвестта на някого; to ~ open отворен открит/разкрит/изложен съм (to на); to ~ at s.o.'s mercy оставен съм на милостта на някого; the blame ~s at your door ти си виновен; as far as in me ~s доколкото зависи от мен/е във възможностите ми; 5. мой дълг/задължсние и пр. е да; it ~s with you to (с inf) ваше задължение/право е да; the burden of proof ~s with/upon them юр. те носят тежестта на доказателството; 6. юр. допуска се, законно е; the action does not ~ не може да се предяви иск/да се възбуди следствие; 7. мор. на котва съм; 8. ост. престоявам, пренощувам; lie about пръснат съм, търкалям се; lie ahead предстоя; lie back облягам се назад; lie before lie ahead; lie behind 1) крия се зад, причина съм за; 2) отминал/в миналото съм; lie by 1) стоя неизползван/в резерв; 2) бездейетвувам; 3) почивам; lie down 1) лягам си; лежа; 2) приемам безропотно; to ~ down under defeat, to take a defeat lying down 1) победен/бит съм, без да се съпротивлявам; 2) преглъщам обида; to ~ down on a job разг. не работя както трябва, работя през пръсти; lie in 1) раждам, лежа в очакване да родя; 2) разг. излежавам се; lie off 1) мор. намирам се на известно разстояние от брега/от друг кораб; 2) оставам временно безработен; 3) сп. пестя си силите в началото на състезание; lie out of не съм още получил; lie over отлагам; бивам отложен; оставам висящ (за въпрос); lie to мор. спрял/на котва съм; спирам, хвърлям котва; lie up 1) пазя леглото/стаята; лежа; 2) мор. на док съм; отивам на док; 3) крия се, скривам се; 4) бездействувам. [lai] n (раз)положение; очертание; насока; the ~ of the land вж. landЄ 2.

lie detector

- ['laidi,tektъ]n юр. детектор на лъжата.

lie-in

- ['laii¤] n разг. излежаване (сутрин).

lief

- [li:f] adv oem. с удоволствие, на драго сърце.

liege

- [li:dj] I. a 1. ист. сеньорски; 2. ист. васален; поданически; 3. ам. верен, предан; II. п ист. 1. Сеньор (и ~ lord); 2. васал; поданик.

liegeman

- ['li:djmъn] liege II 2.

lien

- [liъn] n юр. право на задържане.

lieu

- [lju:] n: in ~ of вместо, наместо.

lieutenancy

- [lef'tenъnsi] n звание/чин на лейтенант.

lieutenant

- [lef'tenъnt] ам. [lu:'tenant] n 1. лейтенант; first ~ старши лейтенант; second ~ (младши) лейтенант; 2. заместник, помощник.

lieutenant-colonel

- [lef,tenъnt'kъ:nl] n воен. подполковник.

lieutenant-commander

- [lef,tenъntkъ'ma:ndъ] n мор. капитан трети ранг.

lieutenant-general

- [lef,tenъnt'djenъrъl] n воен. генераллейтенант.

lieutenant-governor

- [lef,tenъnt'g§vъnъ] n 1. англ. заместник-губернатор; губернатор на провинция; 2. ам. заместник-губернатор (на щат).

life

- [laif] n (pl -lives [laivz]) 1. живот; ~ insurance/assurance застраховка за живот; to come to ~ идвам на себе си, съвземам се; to bring to ~ докарвам в съзнание; възкресявам, връщам към живот; to escape with ~ and limb отървавам кожата, спасявам си живота; for ~ 1) отчаяно, на живот и смърт; 2) за цял живот; пожизнено; to fight for dear ~ бия се отчаяно; боря се на живот и смърт; to flee/run for o.'s ~ /for dear ~ бягам, за да се спася, бягам, колкото ми държат краката; to take s.o.'s ~ убивам някого; to take o.'s own ~ самоубивам се; there is ~ in the old dog yet още го бива, има още хляб в него; everything that has ~ всичко живо; early/late in ~ на млади/стари години; early ~ детство; long ~ дълголетие; this ~ този/земният живот; the other/future/eternal/everlasting ~ оня свят. задгробният живот, вечността; imprisonment for ~, ~ imprisonment доживотен затвор; to see ~ виждам свят; добивам житейски опит; in o.'s ~'s time вж. lifetime; many lives were lost имаше много убити/жертви; great loss of ~ много убити/жертви; what a ~ ! това живот ли e? то пък един живот! this is the ~! e, това e живот/да живееш/се казва живот! 2. живи същества, живот; vegetalbe ~ растителност; bird ~ птичи свят/царство; 3. жизненост, бодрост, живот; the streets were full of ~ улиците бяха оживени; put some ~ into it! разг. по-живо! to put fresh ~ into a meeting, etc. оживявам/съживявам събрание и пр.; to be the ~ and soul of the party душата съм на компанията; 4. изк. натура; to paint from ~ рисувам от натура; taken from (the) ~ рисуван от натура; to draw/portray/imitate to the ~ предавам/имитирaм точно; as large/big as ~ 1)в естествена величина; като жив; 2) разг., шег. цял целеничък; larger than ~ 1) по-голям от естествен ръст; 2) преувеличен; 5. общество; high ~ хайлайф, висше общество; low ~ простолюдие; 6. биография, животоописание; 7. човек, застрахован за живот; good/bad ~ човек, чийто живот не е/е застрашен от опасност, добър/лош обект за застраховка за живот; 8. живот, дълготрайност (на машина и пр.); 9. sl. доживотен затвор/присъда; to be doing ~ излежавам доживотна присъда; 10. attr 1) пожизнен; 2) доживотен; bless my ~! боже мой! upon my ~! честна дума! not on your ~! разг. дума да не става! в никакъв случай! how's ~? как си? как е работата? I cannot do it for the ~ of me да ме убиеш, не мога да направя това; to bother/harass/nag/plague/worry the ~ out of s.o. вадя/изваждам душата/не давам ни минута покой на някого; to take o.'s ~ in o.'s hands рискувам живота си, слагам си главата в торбата.

life-and-death

- [laifъn'deҐ] a 1. (който е) на живот и смърт; 2. от жизнено значение.

life-belt

- ['laifbelt] n 1. спасителен пояс; 2. ам. ав., авт. предпазен колан.

life-blood

- ['laifbl§d] n 1. книж. кръв; 2. прен. душа; източник на сила/енергия.

life-boat

- ['laifbout] n спасителна лодка.

life-buoy

- ['laifboi] n спасителна шамандура.

life-cycle

- ['laif,saikl] n биол. жизнен цикъл.

life-estate

- [,laifi'steit] n юр. пожизнена собственост.

life-expectancy

- [,laifik'spektъnsi] n вероятна продължителност на живот (на даден човек, хора от дадена вьзраст).

life-force

- ['laiffo:s] n жизнена сила.

life-giving

- ['laif,givi¤] а животворен, живителен; възстановяващ силите/живота.

life-guard

- ['laifga:d] n 1. лична охрана, телохранители (войници); 2. спасител (на давещ се); 3. pl L. G.s лейбгвардия, лейбгвардейци (кавалерийски полкове в Англия).

life-history

- ['laif,histъri] n 1. биография; 2. life-cycle.

life-interest

- [,laif'intrist] n юр. 1. пожизнено плодоползуване на имот; 2. пожизнена рента.

life-jacket

- ['laif,djaekit] n вид спасителен пояс (като дреха).

life-line

- ['laiflain] n 1. спасително въже, изстрелвано към кораб; 2. въже за спускане/издигане на водолаз; 3. единствен снабдителен път към изолирано място; прен. връзка и пр. от жизнено значение; 4. линия на живота (в хиромантията).

life-office

- ['laif,ofis] n бюро за застраховки за живот.

life-peerage

- ['laif,piъridj] n благородническа титла, която не е наследствена.

life-preserver

- ['laifpri,zъ:vъ] n 1. спасителен пояс; 2. бастун с оловна топка (ни единия край).

life-saver

- ['laif,seivъ] n 1. спасител (вж. life-guard 2); 2. човек/нещо, което помага в критичен момент.

life-saving

- ['laif,seivi¤] а спасителен.

life-size

- [,laif'saiz] а изк. в естествена големина/величина.

life-sized

- [,laif'saizd] а изк. в естествена големина/величина.

life-span

- ['laifspaen] n (времетраене на човешки и пр.) живот.

life-table

- ['laif,teibl] n таблица за средната продължителност на живота.

life-work

- [,laif'wъ:k] n дело; работа/дейност, погълнала целия живот.

lifeless

- ['laiflis] а 1. безжизнен; мъртъв; 2. вял, мудви, безинтересен.

lifelike

- ['laiflaik] а който е като жив; с голяма прилика (за портрет и пр.).

lifelong

- ['laiflo¤] а доживотен, пожизнен; за цял живот.

lifemanship

- ['laifmъn¦ip] n способност за самоизтъкване.

lifer

- ['laifъ] n разг. човек, осъден на доживотен затвор.

lifetime

- ['laiftaim] n човешки живот; in o.'s ~ докато съм жив; през живота си; приживе; откакто се помня.

lift

- [lift] v 1. вдигам (се), повдигам (се); издигам (се); to ~ (up) o.'s voice повишавам глас, извиквам; to ~ (up) o.'s voice against прен. надигам глас срещу, протестирам против; not to ~ a finger/hand прен. не помръдвам пръста си, не предприемам нищо; to ~ a load снемам товар (from); 2. вадя (картофи и пр.); 3. sl. задигам, крада, лигам; плагиатствувам; 4. вдигам (обсада, забрана и пр.); 5. изплащам (ипотека); 6. вдигам се, разпръсвам се, разнасям се (за облаци, мъгла); преставам (за дъжд); 7. правя козметична операция на; 8. мир. появявам се на хоризонта. [lift] n 1. вдигане, повдигане, издигане; прен. повдигане на духа/настроението; to get/give s.o. a ~ 1) вземат ме/вземам някого с кола; 2) повдига ми се самочувствието, повдигам самочувствието на някого; ~ in the ground възвишение, издигане на терена; the proud ~ of her neck гордо вдигнатата и глава; 2. превозване (главно по въздуха); количество/брой на превозени материали/пътници; 3. помощ, подпомагане; напредване, напредък; 4. асансьор; лифт; 5. тех. подемна машина, хаспел; елеватор, лифт; 6. физ., тех. подемна сила; 7. гьонен флек (на ток); 8. разг. кражба, задигане.

lift-boy

- ['liftboi] n човек, обслужващ асансьор.

lift-man

- ['liftmaen] n човек, обслужващ асансьор.

lift-off

- ['liftof] n 1. излитане, пускане (особ. на ракета); 2. ав. откъсване от земята (на самолет).

lifter

- ['liftъ] n 1. повдигач (човек, уред); 2. sl. крадец (особ. в магазин).

ligament

- ['ligъmъnt] n 1. анат. лигамент, сухожилие; 2. (с)връзка.

ligature

- ['ligъt¦uъ] n 1. мед. лигатура; превръзка; 2. връзка; 3. муз. лигатура; 4. печ. лигатура. ['ligъt¦uъ] v мед. лигирам; превързвам (кръвоносен съд).

light

- [lait] n 1. светлина; виделина, видело; by the ~ of the sun/moon на слънчева/лунна светлина; by the ~ of a candle/lamp на свещ/лампа; the ~ begins to fail започва да се стъмва; between the ~ здрач, сумрак; between two ~s под прикритието на нощта; ~ year астр. светлинна година; in a good/bad ~ 1) при добро/лошо осветление: 2) прен. в добра/лоша светлина; to be/stand in s.o.'s ~ 1) тъмнея на някого. преча на някого да вижда; 2) прен. преча някому; to stand in o.'s own ~ 1) тъмнея си; 2) прен. вредя сам на себе си, отивам против собствените си интереси; get out of the ~ разг. не ми тъмней; 2. светилник, светило, лампа, свещ, светлина; осветление; фар, сигнална лампа; рl светофар: ~s out (сигнал за) изгасяванена лампите; 3. огън(че) (за запалване), клечка кибрит; to put a ~ to the запалвам огън; will you give me a ~? може ли огънче? (молба, отправена от пушач); 4. прен. светлина, блясък; the ~ of battle shone in his eye очите му заблестяха гневно/застрашително, започна да гледа на кръв; the ~ died out of her eyes очите и се помрачиха/натъжиха; 5. прен. светлина; бял свят; to come to ~ излизам на бял свят/наяве; to bring to ~ изкарвам наяве, разкривам; to throw/shed (a new) ~ on хвървям (нова) светлина върху, изяснявам; 6. жив. светлина; ~ and shade 1) светлина и сянка, светлосянка; 2) прен. контрасти; ~s and shades (of expression) нюанси; (high) ~s светли/осветени части (на картина); 7. прозорец; стъкло, част от прозорец; ancient ~s (запазено) право на пряка светлина; 8. светило, знаменитост; 9. pl. прозрение; способности; разбирания; according to o.'s ~ s според разбиранията си; доколкото ми сече умът; by the ~ of nature по интуиция; new ~s нови доктрини/данни/познания; inner ~ (духовно) прозрение; in the ~ of като се има предвид; the ~ of s.o.'s countenance нечие благоразположение/одобрение (често ирон.); to see the ~ (of day) 1) раждам се; 2) виждам бял свят, бивам публикуван; to see the ~ 1) убеждавам се, разбирам/схващам грешката си; 2) приемам нова вяра. [lait] а 1. светъл (на цвят; за цвят); 2. светъл, добре осветен. [lait] v (lighted ['laitid]; lit [lit]) 1. паля (се), запалвам (се); 2. освет(л)явам; 3. светя, осветявампътя на (някого); to ~ s.o. downstairs светя някому по стълбите; 4. прен. оживявам се (обик. с up) (with от); 5. to ~ up 1) запалвам лампите; 2) разг. запалвам цигара и пр. [lait] а 1. лек (и за ядене, дрехи и пр.); ~ horse/artillery/industry лека кавалерия/артилерия/индустрия; 2. лек, подвижен; to be ~ on o.'s feet имам лека стъпка; танцувам леко; 3. слаб, малък, незначителен (и за разход); лек (за наказание, работа и пр.); ~ fall of snow лек снеговалеж; ~ crop слаба/бедна реколта; to make ~ work of свършвам нещо без особени усилия; 4. рохкав, ронлив (за почва); 5. лек, забавен (за четиво, музика и пр.); 6. лекомислен, непостоянен; празен, маловажен; несериозен; to make ~ of s.th. омаловажавам/гледам леко на нещо; отнасям се пренебрежително към нещо; 7. лек, с леко поведение; неморален; 8. весел, безгрижен; 9. замаян; to feel ~ in the head вие ми се свят; 10. добре втасал, бухнал (за тесто); 11. фон. неударен (за сричка), 12. карти влязъл, който е вътре; ~ hand 1) ловкост, лека ръка; 2) тактичност, деликатност; to have ~ fingers крадлив съм. [lait] adv леко; to travel ~ пътувам с малко багаж; ~ come, ~ go както дошло, така и отишло; леко спечеленото леко се губи. ['lait] v (lighted [laitid], lit [lit]) 1. ост. слизам (от кон, превозно средство) (off, from, down from); 2. кацвам; падам (за слънчев льч) (on); 3. натъквам се, попадам случайно (on, upon); 4. to ~ into sl. нахвърлям се на, нападам (и прен.); 5. to ~ out sl. офейквам, изпарявам се.

light-fingered

- [,lait'fi¤gъd] а 1. ловък, изкусен, сръчен; 2. крадлив, с дълги ръце; the ~ gentry крадците.

light-handed

- [,lait'haendid] а 1. сръчен, с лека ръка; 2. необременен, леко натоварен; 3. с недостатъчно работна ръка/персонал.

light-headed

- [,lait'hedid] а 1. който не е на себе си; замаян; побъркан; 2. лекомислен; необмислен.

light-hearted

- [,lait'ha:tid] а 1. безгрижен, весел, с леко сърце; 2. невнимателен; необмислен, прибързан.

light-heeled

- [,lait'hi:ld] а поврътлив, гъвкав; бърз.

light-minded

- [,lait'maindid] а лекомислен.

light-o'-love

- [,laitъ'l§v] n лека жена, проститутка; любовница.

lighten

- ['laitn] v 1. облекчавам, намалявам (товар, даньци и пр.); смекчавам (наказание); 2. олеквам (и прен.); my heart ~ed олекна ми на сърцето; 3. ам. ободрявам, (за)радвам, развеселявам; his mood ~ed той се разведри, настроението му се подобри; the news ~ed his mind новината го успокой. ['laitn] v 1. осветявам, озарявам; 2. жив. отслабям яркостта на (тон); правя по-светъл; 3. просветвам, прояснявам се, разведрявам се; светвам (за лице, очи); 4. святкам, проблясвам (за светкавица); it's ~ing святка се.

lighter

- ['laitъ] n човек/предмет, който запалва (обик. в съчет.); запалка. ['laitъ] n мор лихтер, помощен кораб.

lighterage

- ['laitъridj] n мор. (такса за) разтоварване и пренасяне на стоки с лихтер.

lightface

- ['laitfeis] n печ. светъл шрифт.

lightfoot

- [,lait'fut] а бързоног; чевръст.

lightfooted

- [,lait'futid] а бързоног; чевръст.

lighthouse

- ['laithaus] n фар, маяк.

lighthouse-keeper

- ['laithaus,ki:pъ] n пазач на фар.

lighthouse-man

- ['laithaus,maen] n (pl -men) пазач на фар.

lighting

- [laiti¤] n 1. осветление; 2. запалване, възпламеняване.

lightly

- ['laitli] adv 1. леко, едва; излеко; полека; 2. несериозно; повърхностно; с безразличие; 3. леко, без усилие; 4. леко, лекомислено; 5. безгрижно; с леко сърце; весело.

lightness

- ['laitnis] n 1. лекота; леснота; 2. пъргавост, подвижност; 3. лекомислие, безгрижие.

lightning

- [laitni¤] n 1. мълния, светкавица; like ~, with/at ~ speed, like a streak of ~, sl. like greased ~ с мълниеносна бързина, светкавично; struck/killed by ~ поразен от гръм; 2. attr светкавичен, много бърз; ~ strike неочаквана стачка, обявена без предупреждение.

lightning-arrester

- ['laitni¤ъ,restъ] n ел. гръмоотвод.

lightning-bug

- ['laitni¤b§g] n ам. зоол. светулка (сем. Lampyridae).

lightning-conductor

- [laitni¤kъn,d§ktъ] lightning-arrester.

lightning-protector

- [laitni¤kъn,prъ'tektъ] lightning-arrester.

lightproof

- ['laitpru:f] а светлоустойчив.

lights

- [laits] n pl бял дроб (карантия).

lightship

- ['lait¦ip] n плаващ фар.

lightsome

- ['laitsъm] a 1. лек, гъвкав, грациозен; 2. весел, радостен; безгрижен. ['laitsъm] а сияен, блестящ; добре осветен, светъл.

lighttight

- ['laittait] lightproof.

lightweight

- ['laitweit] I. a 1. лек, под средното тегло, с ниско тегло; 2. тънък, лек (за плат); II. п 1. човек с тегло под средното; 2. сп. боксьор/борец от лека категория; 3. прен. разг. повърхностен човек; некадърник; човек без авторитет/влияние.

lightwood

- ['laitwud] n 1. борина; 2. подпалки, съчки; трески.

ligneous

- ['ligniъs] а бот. дървесинен.

lignin

- ['lignin] n хим. лигнин.

lignite

- ['lignait] n минер. лигнит, лигнитни кафяви въглища.

lignum vitae

- ['lignъm'vaiti:] n бот. бакаутово дърво (Guaiacum officinale).

likable

- [] likeable.

like

- [laik] I. a 1. подобен, сходен, приличащ на; in ~ manner по същия начин; the portrait is very ~ потретът много си прилича (с оригинала); to be ~ s.o. приличам на някого; ~ father ~ son какъвто бащата, такъв и синът, крушата не пада по-далече от дървото; ~ master ~ man какъвто господарят, такъв и слугата; as ~ as an apple to an oyster, as ~ as chalk and chees съвършено различии, коренно противоположни; 2. еднакъв, равен (и мат.); II. п нещо подобно/еднакво/равно; такъв/подобен човек; and the ~ и тем подобии; did you ever see the ~ of it? виждал ли си някога нещо подобно? we shall never see his ~ again никога вече няма да видим човек като него; the ~ of which какъвто; he and his ~ (s), he and the ~(s) of him той и такива като него; I have never seen the ~(s) of this такова нещо не съм виждал. [laik] prep 1. като, подобно на; както; to run ~ anything/blazes/hell/the (very) devil тичам като луд; to work ~ blazes работя като фурия; there is nothing ~ walking, etc. нищо не може да се сравни с/ да замени ходенето пеш и пр.; who(m) is he ~? на кого прилича? what is he ~? какво представлява? що за човек е? 2. характерен/типичен за; that's just ~ him това е типично за него, такъв си е той; that's just ~ a woman! какво друго може да се очаква от жена! женска работа! 3. като; if everyone worked ~ me ако всеки работеше като мен; don't talk ~ that не говори така; ~ anything разг. много усилено, като луд; to feel ~ (с ger) ще ми се да; to feel ~ crying плаче ми се; to feel ~ a cup of tea пие ми се един чай; go, if you feel ~ it иди, ако ти се ходи; to look ~ приличам на; that's more ~ it така е вече по-добре, xa така. [laik] adv 1. разг. вероятно, възможно; ~ enough, very ~ твърде вероятно; as ~ as not вж. likely«; 2. простонар. тъй да се каже; някак; 3. почти, насмалко; I had ~ to have fallen насмалко щях да падна. [laik] сj разг. 1. като, както; tell it ~ it is кажи гo, както си e; 2. като че ли, сякаш. [laik] v 1. харесва, харесвам ми се, обичам; I ~ that! хубава работа! и таз хубава! I ~ lobsters but they don't ~ me обичам омари, но стомахът ми не ги понася; it ~s me well ост. impers нрави ми се, харасва ми се; 2. искам, желая (to, с inf ger); предпочитам; I should/would ~ бих искал/желал; I'll come if you ~ ще дойда, ако искате; just as you ~ както обичате/желаете.

like-minded

- [,laik'maindid] а с еднакви вкусове/възгледи/намерения, на един ум.

likeable

- ['laikъbl] а приятен, привлекателен, мил.

likelihood

- ['laiklihud] n вероятност, възможност; in all ~ по всяка вероятност.

likely

- ['laikli] a 1. вероятен, възможен; правдоподобен; is he ~ to come? има ли вероятност да дойде? an incident ~ to lead to war инцидент, който може да предизвика война; 2. подходящ; обещаващ; надежден; the most ~ (the likeliest) place for camping най-подходящо място за лагеруване; ~ candidate надежден кандидат; 3. ам. likeable. ['laikli] adv вероятно; as ~ as not по всяка вероятност, сигурно; most/very ~ твърде вероятно, по всяка вероятност.

liken

- ['laikъn] v уподобявам, оприличавам; сравнявам (s.th. to s.th.).

likeness

- ['laiknis] n 1. сходство, прилика (between между; to с); the portrait is a good ~ потретът има голяма прилика с оригинала; 2. портрет; to take s.o.'s ~ правя/рисувам портрет на/фотографирам някого; 3. образ, подобие, вид; in the ~ of в образа на, като.

likes

- [laiks] n pl склонности, влечения; ~s and dislikes вкусове; симпатии и антипатии.

likewise

- ['laikwaiz] adv подобно; по сыция начин; също така.

liking

- ['laiki¤] n склонност, наклонност; разположение, симпатия; вкус; to have a ~ for харесвам, обичам; to take a ~ to s.o. привързвам се към някого; някой ми става симпатичен; to take a ~ to s.th. започвам да харесвам нещо; is it to your ~? харесва ли ви? по ваш вкус ли е?

lilac

- ['lailъk] n 1. бот. люляк (Syringa vulgaris); 2. аttr люляков, светловиолетов (за цвят).

liliaceous

- [,lili'ei¦ъs] а бот. подобен на крин, от сем. Liliaceae.

lilliputian

- [,lili'pju:¦jъ] n 1. лилипут, джудже; 2. аttr лилипутски; миниатюрен, мъничък.

lilt

- [lilt] n 1. весела/жива песен, песенчица; 2. Ритъм (на песен, стих); 3. лека енергична походка. [lilt] v пея/свиря живо/весело (с подчертан ритъм).

lily

- [lili] n 1. бот. крем, крин, лилия (Lilium); ~ of the valley момина сълза (Convallaria majalis); 2. прен. символ на чистота; to gild the ~ излишно доизкусурявам; 3. attr нежно/чисто бял; блед.

lily-iron

- ['lili,aiъn] n вид харпун.

lily-livered

- [,lili'livъd] а малодушен, страхлив.

lily-pad

- ['lilipaed] n бот. плаващ лист на водна лилия.

lily-white

- [,lili'wait] а чисто бял, белоснежен.

limb

- [lim] n 1. крайник, член (на тялото); to pull/tear s.o. ~ from ~ разкъсвам някого на парчета; large of ~ с големи крайници; 2. главен клон (на дърво); a ~ of the law блюстител/страж на закона; ~ of the devil/of Satan палавник, пакостник, пакостливо дете; to leave s.o./be/go out on a ~ разг. поставям някого/съм/поставям се в много неизгодно/опасно положение. [lim] n 1. астр. лимб; 2. тех. градуиран лимб; ръб на ъгломерен инструмент; 3. бот. ръб, край.

limbec

- ['limbek] n ост. реторта.

limbeck

- ['limbek] n ост. реторта.

limber

- ['limbъ] а подвижен, гъвкав. ['limbъ] v правя/ставам подвижен; to ~ up раздвижвам се, разкършвам се. ['limbъ] n предница (на оръдие). ['limbъ] v воен. закачам (оръдие) за предницата (и с up).

limbo

- ['limbou] n 1. рел. преддверие на ада; 2. затвор; 3. място/склад за непотребни вещи; прен. забрава; to be in ~ изоставен съм (временно), влизам в архивата.

lime

- [laim] n 1. вар; slaked ~ гасена вар; burnt ~ негасена вар; 2. клей (за ловене на птички). [laim] v 1. обогатявам (почва) с вар/друга калциева сол; 2. избелвам (кожа и пр.) с вар/друга калциева сол; варосвам. [laim] n вид лимон (Citrus medica). [laim] n бот. липа (Tilia).

lime-burner

- ['laim,bъ:nъ] n варджия.

lime-juice

- ['laimdju:s] n лимонов сок.

lime-juicer

- ['laim,dju:sъ] n sl. 1. англичанин; 2. мор. sl. английски моряк/кораб.

lime-kiln

- ['laimkiln] n варница, варджийница.

lime-pit

- ['laimpit] n 1. варница; 2. трап за дъбене/щавене на кожи: З. кариера за варовик.

lime-tree

- ['laimtri:] n бот. липа (Tilia).

lime-twig

- ['laimtwig] n 1. клонче, намазано с клей за хващане на птици; 2. прен. примка, клопка, капан.

lime-wash

- ['laimo¦] n бадана, варно мляко; белосване, варосване. ['laimo¦] v баданосвам, белосвам (с вар).

limelight

- ['laimlait] n 1. друмондова светлина; 2. театр. светлини/осветление на сцената/рампата; in the ~ в центъра на вниманието; to be fond of the ~ обичам да съм център на внимание.

limen

- ['laimъn] n псих. праг на възприятие/дразнение.

limerick

- ['limъrik] n вид хумористично петостишие.

limestone

- ['laimstoun] n минер. варовик.

limewater

- ['laimwo:tъ] n 1. хим. варов разтвор, варно мляко; 2. варовита вода.

limey

- ['laimi] n ам. sl. англичанин; английски моряк/кораб.

limit

- ['limit] n 1. граница, предел, край (и прен.); there's a ~ to everything всичко си има мярка; to go the ~ не знам/нямам мярка; преминавам всякакви граници; within ~s в известии граници; донякъде; умерено; without ~s неограничено; that's the ~! това е вече прекалено! off ~s ам. преминаването забранено; вход забранен; she's the ~ тя е невъзможна/непоносима/уникум; 2. ик. лимит, размер; 3. мат. граница; 4. ост. област, район; 5. тех. допуск, толеранс. ['limit] v ограничавам, поставям граници (to); to ~ o.s. to strict necessities ограничавам се до строго необходимото.

limitary

- ['limitъri] а 1. ограничителен, ограничаващ; 2. ограничен.

limitation

- [,limi'tei¦n] n 1. ограничение; ограничаване; 2. ограниченост; he knows his ~s знае какво може и какво не може; to have o.'s ~s има неща, за които не ме бива; 3. уговорка, резерва; 4. юр. краен/пределен срок.

limited

- ['limitid] а ограничен (по пространство, възможности, власт и пр.); ~ train/express/bus 1) експресен влак/автобус с ограничен брой места; 2) луксозен влак/автобус.

limitless

- ['limitlis] а безграничен, безпределен, безкраен, неограничен.

limn

- [lim] v ост. рисувам, изобразявам; to ~ on water градя въздушни кули.

limnology

- ['lim'nolъdji] n лимнология, езероведение.

limonite

- ['laimъnait] n минер. лимонит.

limousine

- ['limu:zi:n] n лимузина.

limp

- [limp] v куцам, накуцвам. [limp] n куцане, накуцване; to walk with/to have a ~ накуцвам. [limp] a 1. отпуснат, увиснал; 2. мек (за подвързия и пр.); ~ edition издание с мека подвързия; 3. прен. слаб, изтощен, отпуснат.

limpet

- ['limpit] n 1. зоол. вид мида (сем. Patellidae); 2. прен. лепка; чиновник, пуснал корени на мястото си.

limpid

- ['limpid] а 1. прозрачен; бистър, кристален; 2. прен. ясен.

limpidity

- [lim'piditi] n 1. прозрачност; бистрота; 2. прен. яснота.

limy

- ['laimi] а 1. варен, варов; варовит; 2. леплив, лепкав.

linage

- ['lainidj] n печ. 1. брой на печатните редове; 2. плащане на печатен ред.

linchpin

- ['lint¦pin] n 1. чивия на ос; 2. важна/съществена част; важен член (на организация и пр.).

lincoln green

- ['linkъn'gri:n] n вид яркозелен плат.

linden

- ['lindъn] n 1. lime-tree; 2. липов дървен материал.

line

- [lain] n 1. линия, черта, щриха (и изк.); ~ and colour изк. контури и цветове; in ~ по/в права линия; 2. сп. линия; 3. (по)гранична линия; предел (и прен.); to go over/to overstep the ~ прекалявам; престъпвам позволеното; paper just on the ~ съчинение/класно едва за тройка; below the ~ незадоволителен, слаб; 4. геогр. екватор; 5. бръчка; линия (на дланта); бразда; 6. обик. рl контури, очертание, линия; силует; 7. редица; опашка (от хора); to stand in (a) ~ стоя/редя се/нареждам се на опашка; to be in ~ for мой ред е за (повишение и пр.); to keep in ~ пазя си реда; to get in/into ~ нареждам се; 8. линия (на съобщения); ~ engaged/aм. busy заето (за телефон); hold the ~! чакайте на телефона! не прекъсвайте! shared/party ~ дуплекс; 9. жп. линия; релей; ~ service пътна служба; 10. воен. развърнат строй; фронтова линия; рl позиции; to fall in ~ строявам се; ~ ahead/astern мор. строй килватер; ~ abreast мор. строй фронт; in ~ в развърнат строй; the enemy's ~s позициите/разположението на противника; ~ of battle боен ред; to go up the ~ излизам на боева линия; all along the ~ 1) по всички фронтове; 2) прен. по всички линии; 11. воен. редовни пехотни полкове; ам. редовни/строеви войски/офицери; 12. писан/печатен ред; стих; to drop s.o. a ~ пиша някому накратко, драсвам някому няколко реда; 13. pl театр. реплика; 14. pl брачно свидетелство (и marriage ~s); 15. влакно (и на вьдица), канап; въже(нце); жица; ~ fishing риболов с въдица, въдичарство; to give s.o. ~ enough давам някому свобода на действие; 16. конвейер; 17. воен. посока; ~ of march посока на движение; ~ of fire посока на стрелба; 18. насока; линия на поведение; party ~ партийна линия; on these ~s в тази насока направление/дух; to be in ~ with следвам/спазвам линията на (партия и пр.); to be out of ~ 1) неуместен съм (за забележка, държание и пр.); 2) не съм прав, на погрешен път съм; to take a firm/hard/strong ~ действувам енергично/решително, вземам строги мерки (over s.th. за нещо); what ~ do you intend to take? как смятате да постъпите? какво становище смятате да вземете? to do s.th. on/along sound/correct ~s постъпвам правилно; on the wrong ~s неправилно; to keep to o.'s own ~ следвам собствения си път; to keep in ~ 1) спазвам правилата на играта; 2) вървя в крак; to keep s.o. in ~ принуждавам някого да върви в крак; to keep o.'s temper in ~ запазвам хладнокръвие; to be working on right ~s на прав път съм; to work on the ~s of работя по системата/метода на; 19. произход, родословие, род, коляно, потекло, линия; male/female ~ мъжка/женска линия; 20. занятие, работа, професия; специалност; поприще; he is in the drapery ~ той е търговец на текстил; that's not much in my ~ не се интересувам/не разбирам много от такива неща, не съм по тази част; my ~ of country прен. моята област; in the ~ of duty по задължение, служебно; 21. вид стока; cheap ~ irt felt hats евтини меки/филцови шапки; s.th. in that ~ нещо подобно/такова; 22. условия на живот; съдба, късмет; my ~s have fallen in pleasant places имал съм късмет в живота си; hard ~s разг. лош късмет; to get/have a ~ on разг. узнавам, научавам се за; to give s.o. a ~ on разг. осведомявам някого, подшушвам някому; to be in ~ with в съгласие съм с, съответствувам на; to come into ~ with съгласувам се/координирам се с; приемам; to bring into ~ with 1) съгласувам; 2) убеждавам (някого) да приеме/да се съгласи, вкарвам (някого) в пътя; on the ~ 1) на височината на очите; 2) на границата (между две категории и пр.); 3) прен. на карта/риск; 4) открито, прямо; 5) незабавно, веднага; out of ~ 1) накриво; 2) неуместен; нереден; down the ~ напълно; всецяло; to shoot a ~ sl. хваля се, фукам се. [lain] v 1. разчертавам, тегля/чертая линии върху; 2. скицирам, очертавам, чертая, начертавам; 3. набраздявам; face ~d with care набръчкано от грижи лице; 4. нареждам (се) в редица (и с up); pedestrians ~d the streets от двете страни на улицата стояха/бяха наредени пешеходци; road ~d with trees път с дървета от даете страни; line in изк. скицирам; line off набелязвам, очертавам; line out 1) line off; 2) отбелязвам (пасаж) зa изхвърляне; 3) пикирам (разсад); 4) запътвам се бързо (for към); line through зачерквам, зачертавам; line up 1) строявам (се); нареждам (се); нареждам се на опашка; 2) разг. събирам; организирам, подреждам (изпълнители, програма, номера); 3) to ~ up alongside/with разг. поддържам, присъединявам се към; 4) to ~ up behind разг. следбам, поддържам (някого); спечелвам (някого като съдружник); to have s.th./s.o. ~d up имам нещо/някого на разположение; to ~ s.th. up in o.'s sights прицелвам се точно в нещо. [lain] v 1. подплатявам; 2. облицовам; to ~ o.'s pockets забогатявам, натрупвам пари; to ~ o.'s stomach хапвам си.

line squall

- ['lainskwo:l] n метеор. гръмотевична буря/бури по студен фронт.

line-breeding

- ['lain,bri:di¤] n биол. ам. кръстосване между индивиди от същото потекло (за животни).

line-engraving

- ['lainin,greivi¤] n изк. щрихова гравюра.

line-storm

- ['lainsto:m] n ам. метеор. силна буря по време на равноденствието.

line-up

- ['lаin§р] n 1. строяване(и на отбор); 2. воен. разгръщане (на войски); 3. редица, опашка (от хора); 4. identification parade (вж. identification 1); 5. пол. групиране, групировка; сдружение, съюз; 6. рад., телев. програма.

lineage

- ['limidj] n 1. потекло, родословие, произход; 2. linage.

lineal

- ['liniъl] a 1. пряк, по пряка наследствена линия; родов, фамилен, наследствен; 2. linear 1.

lineament

- ['liniъmъnt] n 1. обик. pl очертание; черти (на лицето); 2. особеност, характерна/отличителна черта.

linear

- ['liniъ] а 1. линеен; 2. продълговат; дълъг; 3. изк. линеарен.

lineation

- [,lini'ei¦n] n 1. линиране, трасиране/маркирaне с линии; 2. линировка, разграфяване с линии (на лист и пр.).

lineman

- ['lainmъn] n (pl -men) 1. техник по телефонии и телеграфии линии; 2. ам. жп. кантонер; 3. футб. нападател.

linen

- ['linin] n 1. ленено платно, лен; 2. бельо, долни дрехи; ленени покривки; спално бельо; 3. attr ленен; to wash o.'s dirty ~ in public/at home изкарвам/не изкарвам кирливите си ризи на показ.

linen-draper

- ['linin,dreipъ] n търговец на ленени/памучни платове.

lineolate

- ['liniъleit] а бот., зоол. на тънки черти/ивици.

liner

- ['lainъ] n 1. голям океански пътнически кораб; рейсов кораб/влак/самолет; 2. уред за чертаене на линии; 3. козм. молив за очи. ['lainъ] n 1. тех. втулка; гилза; 2. тех. обшивка; подплата; 3. подвижна подплата (на палто и пр.).

linesman

- ['lainzmъn] n (pl -men) 1. lineman 1; 2. воен. строевак; 3. сп. съдия на странична линия.

ling

- [li¤] n зоол. вид треска (Molva vulgaris). [li¤] n бот. пирен, гарига (Calluna vulgaris).

lingam

- ['lingaem] n инд. фалус, символ на бога Шива.

linger

- ['li¤gъ] v бавя се, мая се, мотам се; спирам се дълго (over на); to ~ about town въртя се/мотая се из града; to ~ over a pipe пуша лула бавно и с наслада; his eyes ~ed on the coffin очите му се бяха спрели върху ковчега; ~ing illness продължителна болест; ~ing death бавна смърт; the memory of these practices ~s on споменът за тези порядки все още съществува.

lingerie

- ['laenjъri:] n фр. дамско бельо.

lingo

- ['li¤gou] n (pl -oes) 1. (чужд) език; 2. жаргон, специална терминология.

lingua franca

- [,li¤gwъ'frae¤kъ] n ит. 1. смесен жаргон от италиански, испански, френски и др. думи, употребявани в източното Средиземноморие; 2. смесен/универсален език/жаргон.

lingual

- ['li¤gwъl] а 1. анат. езичен, на езика; 2. ез. езиков; 3. фон. езичен.

linguist

- ['li¤gwist] n 1. езиковед, лингвист; 2. човек, който лесно учи чужди езици, полиглот.

linguistic

- [li¤'gwistik] а езиков; езиковедски, лингвистичен.

linguistics

- [li¤'gwistiks] n pl с гл. в sing езикознание, лингвистика.

liniment

- ['linimъnt] n фарм. мехлем, линимент, течно мазило.

lining

- [laini¤] n 1. подплата, хастар; 2. тех. облицовка; обшивка; 3. метал. футеровка.

link

- [li¤k] n 1. звено, брънка; свръзка, съединение; връзка; 2. копче за ръкавели; 3. тех. предавателен/двигателен лост; шарнир; мотовилка; 4. мярка за дължина, равна на 7,92 инча. [li¤k] v съединявам (се), свързвам (се), скачвам (се) (и с up); she ~ed her arm in/through her husband's тя хвана съпруга си под ръка. [li¤k] n ост. факла.

link-up

- ['link§p] n съединяване, свързване; връзка.

linkage

- ['li¤kidj] n 1. свързване, съединяване; скачване; 2. свръзка, съединение; 3. тех. лостов механизъм/предаване; 4. биол. наследяване на комплекс от белези.

linking verb

- ['li¤ki¤vъ:b] n грам. глагол връзка.

links

- [li¤ks] n pl 1. често с гл. в sing игрище за голф; 2. дюни, обрасли с трева.

linnet

- ['linit] n зоол. конопарче (Carduellis cannabina).

lino

- ['lainou] linoleum.

linocut

- ['lainouk§t] n гравюра върху линолеум.

linoleum

- [li'nouljъ] n линолеум.

linotype

- ['lainoutaip] n печ. линотип.

linotyper

- ['lainou,taipъ] n печ. линотипер.

linotypist

- ['lainou,taipist] n печ. линотипер.

linsang

- ['linsae¤] n зоол. вид цибетка (Prionodon и Polana).

linseed

- ['linsi:d] n ленено семе.

linsey-woolsey

- ['linzi'wulzi] n 1. груб плат от вълна и памук/лен; 2. миш-маш; глупости.

linstock

- ['linstok] n воен. ист. фитилен запалител.

lint

- [lint] n 1. мед. марля; 2. мъх (от влакна).

lintel

- ['lintl] n стр. щурц, трегер.

linter

- ['lintъ] n линтер, (машина за отделяне на) къси памучни влакна.

lion

- ['laiъn] n 1. зоол. лъв (Panthera leo); 2. ~'s cub/whelp лъвче; ~'s provider чакал (и прен.); 3. знаменитост; 4. L. Лъв (съзвездие и знак на зодиака); 5. pl забележителности (в град); to twist the ~'s tail дразня британския лъв (Англия).

lion-hearted

- ['laiъn,ha:tid] а храбър, безстрашен, неустрашим.

lion-hunter

- ['laiъn,h§ntъ] n 1. ловец на лъвове; 2. човек, който тича подир знаменитости.

lioness

- [laiъ'nes] ж.р. от lion 1.

lionize

- ['laiъnaiz] v 1. третирам като знаменитост, обкръжавам с особено внимание; 2. показвам/разглеждам забележителности.

lip

- [lip] n 1. устна; it escaped my ~s изплъзнами се от езика/устата; to bite o.'s ~ прехапвам устни; to hang o.'s ~ in humiliation провесвам нос засрамен; no food has passed his ~s today днес нищо не e хапнал; not a word passed his ~s не издума/каза нито дума; with parted ~s с полуотворена уста; 2. бот., зоол. устна; 3. край, ръб (на съд, рана, кратер и пр.); 4. муз. положение на устните при свирене (на духов инструмент); 5. муз. мундщук; 6. sl. нахалство; none of your ~! стига! не с този нахален тон! to give ~ to s.o. говоря дръзко/нахално на някого; 7. attr 1) фон. устен, лабиален; 2) неискрен, само на думи. [lip] v (-pp-) 1. докосвам устни до; целувам; 2. промълвявам; 3. плискам се о.

lip-deep

- ['lipdi:p] а неискрен; повърхностен.

lip-language

- ['lip,lae¤gwidj] lip-reading.

lip-reading

- ['lip,ri:di¤] n разбиране на говор по движението на устните.

lip-salve

- ['lipsaelv] n 1. мехлем за устните; 2. прен. ласкателство.

lip-service

- ['lip,sъ:vis] n обещания/възхищение и пр. само на думи; to pay/give ~ to служа/обещавам/признавам само на думи.

lipid

- ['lipid] n биохим. липид.

lipstick

- ['lipstik] n червило за устни.

liquate

- ['likweit] v метал. разтапям (се), втечнявам (се).

liquefaction

- [,likwi'faek¦n] n втечняване, стопяване, топене.

liquefy

- ['likwifai] v втечнявам (се).

liquescent

- [li'kwesnt] а втечняващ (се); разтварящ (се).

liqueur

- [li'kjuъ]n фр. ликьор.

liquid

- ['likwid] I. а 1. течен; ~ fire воен. възпламенен петрол; 2. бистър, светъл, ясен, чист; лазурен; 3. звучен, чист, хармоничен, леещ се (за звук); 4. фон. плавен, сонорен, ликвиден; 5. непостоянен, изменчив, променлив (за мнение); разтеглив (за принципи); 6. плавен (за движение); 7. фин. ликвиден, лесно реализуем (за ценни книжа); II. п 1. течност; 2. фон. плавен/сонорен/ликвиден звук.

liquidambar

- ['likwid'aembъ] n 1. бот. тропическо дърво; 2. ароматна смола, получена от това дърво.

liquidate

- ['likwideit] v 1. изплащам, уреждам (дьлг); 2. тьрг. ликвидирам, закривам (предприятие и пр.); 3. фалирам; 4. разг. ликвидирам, убивам.

liquidation

- [,likwi'dei¦n] n 1. ликвидация; to go into ~ фалирам; 2. изплашане. уреждане (на дълг).

liquidity

- [li'kwiditi] п 1. течно състояние; 2. фин. ликвидност; ликвидитет.

liquor

- ['likъ] n 1. спиртна напитка/питие; in/the worse for ~ пийнал, на номер/градус; 2. течност, разтвoр (при обработка на кожи, в бояджийството и пр.); 3. бульон; сос (от печено месо); 4. ['likwo:] хим., мед. течност, разтвор. ['likъ] v 1. обработвам (кожа) с мазнина; 2. to ~ up sl. напивам (се).

liquorice

- ['likъris] n 1. бот. женско биле (Glycyrrhiza glabra); 2. (бонбон от) корена на това растение.

liquorish

- ['likъri¦] а 1. склонен към пиянство; 2. пиянски.

lira

- ['liъrъ] n (pl lire [liъrei], -s) лира (ита.шанска, турска парична единица).

lisle

- [lail] n текст. 1. пресукан памучен конец; 2. attr памучен.

lisp

- [lisp] v 1. фъфля: 2. говоря неразбрано (за дете). [lisp] n 1. фъфлене; to have a ~ фъфля; 2. шумолене (на метла); бълбукане (на вода).

lissom

- [lisъm] а 1. гъвкав; 2. пъргав, подвижен, чевръст.

lissome

- [lisъm] а 1. гъвкав; 2. пъргав, подвижен, чевръст.

list

- [list] n списък; опис; регистър, каталог; индекс; инвентар; wine ~ карта за вината (в ресторант); on the ~ в списъка; danger ~ списък на тежко болните (в болница); free ~ 1) тьрг. списък на стоки, внасяни без мито; 2) списък на лицата, ползуващи се от гратиси; active ~ воен. списък на запасни офицери; civil ~ цивилна листа. [list] v 1. вписвам/нанасям в списък/каталог, регистрирам; правя списък на; 2. изброявам, описвам; 3. ост. отивам войник: вербувам, набирам (войници). [list] n 1. край, ивица, кант, ръб, бордюр; 2. текст. груб плат; 3. арх. листел; 4. pl арена (и прен.); to enter the ~s 1) предизвиквам на двубой; приемам двубой; 2) участвувам в състезание/спор (against). [list] v ам. ора/разоравам с листер. [list] v мор. наклонявам (се), навеждам (се), килвам (се). [list] n мор. наклоняване, килване: to take a bad/heavy ~ наклонявам се силно. [list] v ост. желая, искам; харесва ми. [list] glisten.

listen

- ['lisn] v слушам, вслушвам се (to); listen for ослушвам се за; listen in 1) слушам радиопредаване (и с to); 2) подслушвам телефонен разговор (и с to); listen to 1) слушам (някого, нещо); 2) вслушвам се в, подчинявам се на; отстъпвам пред (молба и пр.).

listener

- ['lisnъ] n 1. слушател; to be a good ~ умея да слушам/изслушвам; 2. радиослушател; I'm a regular ~ to your programmes редовно слушам програмите ви.

listening post

- ['lisni¤poust] n 1. воен. подслушвателен пост; 2. пункт за събиране на сведения; удобно място за подслушване.

lister

- ['listъ] n ам. тех. листер (плуг, който оре и сее).

listless

- ['listlis] а равнодушен, апатичен, безразличен; отпуснат.

lit

- [] вж. light 3,6; пиян, пийнал (и с up).

litany

- ['litъni] n цьрк. литания, ектения, молебствие, молитва.

litchi

- ['li:t¦i:] n 1. бот. личи, вид китайско дърво; 2. плодът на това дърво.

liter

- [] ам. litre.

literacy

- ['litъrъsi] n грамотност.

literal

- ['litъrъl] I. a 1. буквен (и мат.); ~ error печ. печатна грешка; 2. точен, буквален, дословен; the ~ truth чистата истина; 3. прозаичен, педантичен, без въображение; II. п печ. печатна грешка.

literal-minded

- [,litъrъl'maindid] literal 3.

literalism

- ['litъrъlizm] n 1. буквоядство, педантизъм; прекалена точност; 2. лит., жив. прекален реализъм, точно възпроизвеждане.

literary

- ['litъrъri] a 1. литературен; ~ man литератор; 2. литературно образован.

literate

- ['litъrъt] I. а грамотен; образован; учен; II. п грамотен/образован човек; учен.

literati

- [,litъ'ra:ti] n pl лат. литератори; писатели; учени.

literatim

- [,litъ'ra:tim] adv лат. буквално, дума по дума.

literature

- ['litъrъt¦ъ] n литература.

litharge

- ['liҐa:dj] n хим. оловен окис.

lithe

- [lai] а гъвкав, подвижен; жилав.

lithesome

- ['lais2m] lissom(e).

lithium

- ['liҐiъm] n хим. литий.

lithograph

- ['liҐougra:f] n литография, литографски отпечатък. ['liҐougra:f] v литографирам.

lithographer

- [li'Ґogrъfъ] n литограф.

lithographic

- [,liҐou'graefik] а литографски; литографиран.

lithography

- [li'Ґogrъfi] n литография.

lithology

- [li'Ґolъd9i] n геол. литология.

lithosphere

- ['liҐou,sfiъ] n геол. литосфера.

lithuanian

- [,liҐju:'einjъn] I. а литовски; II. п 1. литовец; 2. литовски език.

litigant

- ['litigъnt] юр. I. а тъжащ се; който е страна в съдебен процес; II. п страна в съдебен процес.

litigate

- ['litigeit] v юр. 1. съдя се с някого; 2. оспорвам.

litigation

- [,liti'gei¦n] n юр. съдебен процес/спор.

litigious

- [li'tidjъs] а 1. спорен; 2. който обича да се съди.

litmus

- ['litmъs] n хим. лакмус.

litotes

- ['laitouti:z] n стил. литотес.

litre

- ['li:tъ] n литър.

litter

- ['litъ] n 1. носилка; 2. сламена постеля (на животни); сламена обвивка (на растения - против измрьзване); 3. боклук, смет; отпадъци; разхвърлени вещи, безпорядък; no ~! не хвърляйте отпадъци! ~ of documents, etc. разхвърлени/разпилени документи и пр.; 4. раждане (на животни); малки, родени наведнъж; котило, прасило; 5. суха и гнила шума (под дьрвета в гора). ['litъ] v 1. постилам/застилам със слама (обик. с down); приготвям сламена постеля за; обвивам със слама (растение); 2. разбърквам, разхвърлям, оставям в безпорядък; боклуча, хвърлям отпадъци (по) (и с up); table ~ed (over) with books маса, отрупана с книги; the clothes ~ed the floor дрехите се търкаляха по пода; 3. прася се, опрасвам се, окотвам се, окучвам се.

litter-basket

- ['litъ,ba:skit] n кошче/кофа/съд за отпадъци.

litter-bin

- ['litъ,bin] n кошче/кофа/съд за отпадъци.

litter-bug

- ['litъb§g] n разг. човек, който изхвърля отпадъци на обществени места.

litter-lout

- ['litъlaut] n разг. човек, който изхвърля отпадъци на обществени места.

little

- ['litl] I. a (smaller, less, lesser; smallest, least) 1. със cъщ. често се предава с умалителна форма малък, дребен; nice ~ house хубава къщичка; such a nice ~ man такъв мил човечец; the ~ woman разг. жена ми; nice ~ thing мило същество; the ~ people/folk феите; ~ finger кутре; ~ toe най-малкият пръст на крака; the ~ ones малките, децата; her ~ brother/sister (по-)малкият и брат/сестра, братчето/сестричето є; 2. (smaller; smallest) малък, дребен, незначителен; дребнав; 3. кратък, къс (за време, разстояние); after/in a ~ while след малко, след кратко време; I'll go a ~ way with you ще повървя малко с теб, ще те придружа донякъде; 4. (less, least) (съвсем) малко, почти никак; a ~ малко, малко/известно количество; he knows ~ French and less German той знае малко френски и още по-малко немски; he knows a ~ Italian знае малко италиански; ~ Mary разг. стомахът; II. n малко; he did what ~ he could той направи малкото, което можеше (да направи); the ~ of his work that remains малкото, което е останало от неговите творби; every ~ helps и най-малката помощ е ценна; ~ or nothing почти нищо; ~ by ~, by ~ and ~ малко по малко, постепенно; to make ~ of s.th. 1) омаловажавам нещо; 2) не разбирам/не мога да разчета нещо; in ~ в малък мащаб, в миниатюр. ['litl] adv (less, least) 1. след наречие за количество, степен малко, почти никак; a ~ малко; that is ~ short of madness това e почти лудост; that is ~ more than speculation това e само предположение; he is ~ better than a thief той e почти крадец, все едно, че е крадец; 2. с гл. като know, think, imagine, guess, suspect, realize винаги пред глагола; he ~ thought, ~ did he think той никак не мислеше/предполагаше; ~ known малко известен.

little Englander

- [,litl'i¤glъndъ] n ист. англичанин, противник на британската империя.

little-ease

- ['litli:z] n ист. килия, в която затворникът не може нито да се изправи, нито да легне, карцер.

little-go

- ['litlgou] n първи изпит за титлата бакалавър (в Оксфорд и Кеймбридж).

littleness

- ['litlnis] n 1. незначителност; 2. малка величина; 3. дребнавост.

littoral

- ['litъrъl] I. а крайбрежен, приморски; II. п 1. крайбрежие, крайбрежен/приморски район; 2. крайбрежни води/ивица.

liturgical

- [li'tъ:djikl] а литургически.

liturgy

- ['litъdji] n литургия, църковна служба.

livable

- ['livъbl] а 1. сносен, поносим (за живот, климат); 2. обитаем, годен (за живеене); 3. приятен/лесен за съжителство (често с with).

live

- [liv] v 1. живея, жив съм; съществувам; доживявам; ~ and learn човек се учи, докато е жив; ~ and let ~ живей и остави другите да си живеят (както искат); he will ~ to be a hundred ще доживее до сто години; a man must ~ трябва да се живее някак си; to ~ to o.s. живея изолирано, не общувам с хората; to ~ above/beyond o.'s income/means харча повече, отколкото печеля; 2. вживявам се в (роля), прилагам на практика, живея според (принципи, идеали); he ~d what he narrated той беше изживял това, коего разказваше; to ~ a lie живея в постоянна лъжа; to ~ it up удрям го на живот; live down 1) живея така, че да се забравят (миналите ми прегрешения, слабости и пр.); 2) преодолявам; live in живея там, където работя; ~d in обитаем; уютен; their flat looks ~d in личи си, че в апартамента им живеят хора; в апартамента им е уютно; live off живея, храня се/прехранвам се с (някаква храна); to ~ off the land/country прехранвам се от местни земеделски продукти; to ~ off the fat of the land живея в охолство; live on l) live off; 2) живея/издържам се от (приход); to ~ on air/nothing живея без никакви средства; to ~ on others живея на чужд гръб; 3) продължавам да живея; to ~ on o.'s name/reputation живея на лаврите си; live out 1) не живея там, където работя; 2) преживявам, изживявам (живота си - някьде, някак); he won't ~ out the night няма да доживее до утре; to ~ out of a suitcase пътувам постоянно; to ~ out of cans/tins храня се с консерви; live over преживявам отново (мислено); live through изживявам, преживявам; the ship will ~ through the storm корабът ще устои на бурята; live up to живея съобразно/според; показвам се достоен за; to ~ up to o.'s promise изпълнявам/удържам обещанието си; live with 1) живея с (някого) незаконно; 2) примирявам се с, приемам, търпя, понасям. [laiv] а 1. жив, жизнен, буден, енергичен; 2. ярък (за цвят); 3. горящ; нажежен; ~ coal жив въглен; 4. зареден, неизбухнал (за снаряд и пр.); ~ ammunitiori бойни припаси, боеприпаси; 5. ел. поднапрежение; фазен (за проводник); ~ wire 1) проводник под напрежение; 2) прен. енергичен/огьн човек; 6. тех. подвижен, въртящ се; 7. печ. готов запечат; 8. геол. първичен, матерински (за скала); 9. сп.вигра (за топка); 10. актуален; реален; 11. рад., телев. предаден на живо (за събитие, спектакьл - не от запис).

live fence

- ['laivfens] n жив плет.

live load

- [,laiv'loud] n тех. полезен товар.

live-bearing

- [,laiv'bЁъri¤] а зоол. живораждащ.

live-birth

- [,laiv'bъ:Ґ] n раждане на живо бебе.

live-oak

- [,laiv'ouk] n бот. вид вечнозелен дъб (Quercus virginiana).

liveable

- [] livable.

livelihood

- ['laivlihud] n прехрана, средства запрепитание; to earn/get/make an honest ~ изхранвам се/живея с честен труд; to pick up a (scanty) ~ с мъка си изкарвам прехраната, едва свързвам двата края.

livelong

- ['livo¤] а цял; ~ day/night/summer, etc. цял ден/нощ/лято и пр.

lively

- ['laivli] a 1. жив; бърз, подвижен (и прен.); пъргав; жизнен; буен; look ~ ! размърдай се! хайде по-бързо/по-живо! 2. весел, оживен; 3. ярък; силен (за цвят, впечатление, чувство и пр.); жив (за описание); 4. отскачащ бързо (за топка); плъзгащ се леко (за лодка); 5. шег. опасен, труден; the police had a ~ time полицията се озори; the press is making it/things ~for them пресата хубаво ги разиграва/им създава доста неприятности. ['laivli] adv живо, оживено; бързо.

liven

- ['laivn] v оживявам (се); развеселявам (се); ободрявам (се) (обик. с up).

liver

- [livъ] n 1. анат. черен дроб; 2. червеникавокафяв цвят; 3. разг. възпаление на черния дроб. [livъ] n 1. в сьчет.: good ~ 1) добродетелен човек; 2) човек, който обича да си угажда; the longest ~ юр. последният останал жив; 2. ряд. обитател, жител.

liver sausage

- ['livъ,sosidj] n лебервурст.

liver-coloured

- ['livъ,k§lъd] а червеникавокафяв.

liver-fluke

- ['livъ,flu:k] n вет. метил.

liveried

- ['livъrid] а с/в ливрея.

liverish

- ['livъri¦] a разг. 1. страдащ от черен дроб; 2. кисел, без настроение; раздразнитслен.

liverwort

- ['livъwъ:t] n бот. гълъбови очички (Hepatica triloba. Anemone hepatica).

livery

- ['livъri] liverish. ['livъri] n 1. ливрея; 2. ист. облекло на даден еснаф; 3. прен. премяна; облекло; 4. хранено и гледане на коне (cpeщy заплащане); конюшня за гледане и даване под наем на коне; at ~ даден за гледане в чужда конюшня; 5. юр. документ за въвеждане във владение; предавано на поземлена собственост.

livery company

- ['livъri,k§mpъni] n лондонско търговско сдружение/съюз.

livery stable

- ['livъri,steibl] livery« 4.

liveryman

- ['livъrimъn] n (pl -men) 1. член на лондонски търговски съюз, гилдия; 2. собственик на/служещ в конюшня (за гледане на чужды коне).

livestock

- ['laivstok] n добитък; ~ breeding животновъдство.

livid

- ['livid] a 1. посинял, със синини; 2. сиво-синкав; 3. разг. вбесен, разярен (и ~ with anger).

lividity

- [li'viditi] n синина.

living

- ['livi¤] n 1. живеене, (начин на) живот; plain ~ and high thinking скромен живот с възвишени идеали; the art of ~ изкуството да се живее; 2. прехрана, издръжка, средства за препитание; to make/earn/gain/get a ~ изкарвам си хляба/прехраната (by, out of чрез, от; as като); what do you do for a ~? какво работите? well, it's a ~ e, изкарвам си прехраната от това; 3. църк. бенефиций; 4. attr на живот; жизнен; ~ standard жизнено равнище; ~ area жилищна площ. ['livi¤] I. a 1. жив, живеещ, съшествуващ; not a ~ soul никой, ни жива душа; clean-~ който живее почтено, почтен; the greatest ~ poet най-великият съвременен поет; 2. прен. жив (за език, вяра, въглен и пр.); 3. жив, естествен (за цвят и пр.); 4. постоянно течащ, непрекъсващ; 5. геол. live« 8; II. п pl the ~ живите; in the land of the ~ на тоя свят; сред живите; ~ death жива смърт, безнадеждно състояние; (with)in ~ memory в наше време; this event is within ~ memory има още хора, които си спомнят за това събитие; ~ theatre театър (не кино, телевизия); ~ picture жива картина (на олимпиада и пр.).

living-room

- ['livi¤rum] n всекидневна (стая).

living-space

- ['livi¤speis] n жизнено пространство (и пол).

lixiviate

- [lik'sivieit] v хим. обработвам с луга.

lizard

- ['lizъd] n зоол. гущер (Lacertilia).

llama

- ['la:mъ] n зоол. лама.

llano

- ['lja:nou] n обширна степ (в Южна Америка).

lloyd's

- [loidz] n Лойд, лондонско (морско) застрахователно дружество; ~ Register годишен справочник за всички плавателни съдове; A1 at ~ първокласен, отличен.

lo

- [lou] int ост. шег. виж! гледай! eто! ~ and behold! я гледай!

loach

- [lout¦] n зоол. щипок (Cobitis).

load

- [loud] n 1. товар, тежест; 2. прен. бреме; to take a ~ off s.o.'s mind освобождавам някого от грижа/безпокойство, смъквам товар от някого; 3. тех. товар, натоварване; 4. воен. заряд; 5. pl разг. много, множество (of); 6. ам. sl. достатъчно количество алкохол, за да се напие; get a ~ of this! sl. слушай внимателно! [loud] v 1. товаря (се), натоварвам (се), вземам товар/пътници (и с up); 2. прен. обременявам, отежнявам, затруднявам; 3. струпвам; обсипвам; 4. претоварвам (стомах); 5. зареждам, пълня (оръжие, фотоапарат); I am ~ed пистолетът ми е зареден; 6. слагам тежест/олово в; ~ed cane бастун с оловна дръжка; to ~ the dice фалшифицирам зарове (с олово от едната страна); 7. застр. добавям към премията на застраховка; 8. подправям с, слагам опиат във (вино); to ~ the dice against s.o. лишавам някого от всякаква възможност да успее.

loaded

- ['loudid] а 1. sl. пиян; ам. упоен от наркотик; 2. sl. паралия; 3. подвеждащ (за въпрос); преднамерен; ~ test опит при нагласени условия; 4. наситеи с емоционални асоциации.

loadstar

- [] lodestar.

loadstone

- [] lodestone.

loaf

- [louf] n 1. самун, франзела, пита, погача, (цял) хляб; half a ~ is better than none/no bread по-добре малко, отколкото нищо; 2. конична буца захар; 3. готв. руло Стефани; 4. sl. глава, акъл, тиква. [louf] v скитам без работа, шляя се; to ~ away o.'s time прахосвам си времето.

loafer

- ['loufъ] n 1. безделник, хайлазин, готован; празноскитащ човек; 2. ам. обувка (мокасина).

loam

- [loum] n 1. глинеста почва; 2. кирпич; смес от глина, пясък и вода за мазилка; 3. огнеупорна глина за отливки.

loamy

- ['loumi] а глинест.

loan

- [loun] n 1. заем; on ~ в/назаем, заемообразно; даден в заем, зает; to have the ~ of вземам назаем; 2. заемка (за дума и пр.). [loun] v давам назаем, заемам.

loan shark

- ['loun¦a:k] n лихвар кожодер.

loan translation

- ['lountra:ns,lei¦n] n ез. калка.

loan-collection

- ['lounkъ,lek¦n] n картини и пр., временно давани от собственика за изложба.

loan-holder

- ['loun,houldъ] n ипотекарен кредитор.

loan-office

- ['loun,ofis] n 1. каса, която дава заеми; 2. заложна къща.

loan-society

- ['lounsъ,saiъti] n взаимоспомагателна каса.

loan-word

- ['lounwъ:d] n ез. заемка.

loath

- [louҐ] a predic нежелаещ, несклонен; to be ~ to не ми се иска да; nothing ~ с желание, охотно.

loathe

- [lои] v 1. ненавиждам, мразя, отвращавам се от; 2. разг. никак не обичам.

loathing

- ['loui¤] n ненавист, омраза; отвращение.

loathly

- ['louli] книж. loathsome.

loathsome

- ['lousъm] а отвратителен, гаден, гнусен.

lob

- [lob] v (-bb-) 1. сn. изпращам висока топка; мятам/изпращам високо/бавно (топка); 2. ходя/тичам тежко/тромаво. [lob] n сп. висока/бавна топка.

lobar

- ['lоиbъ] а анат. лобарен; пулмонарен, белодробен.

lobby

- ['lobi] n 1. преддверие, хол (в хотел и пр.), коридор, фоайе; 2. парл. кулоар; division ~ коридор, в който се оттеглят депутатите, за да гласуват; ~ correspondent парламентарен дописник; 3. пол. лобист(и). ['lobi] v опитвам се да влияя на законодатели, посещавам често кулоарите с тази цел; влияя на, проагитирам (отговорни хора); прокарвам (закон) чрез такава агитация (through).

lobbyism

- ['lobiizm] n систематично въздействие върху членове на Парламента/Конгреса.

lobe

- [loub] n 1. изпъкналост, заоблен издатък; 2. анат. лоб; дял; долната месеста част на ухото (и ~ of the ear).

lobelia

- [lou'bi:ljъ] n бот. лобелия.

lobo

- ['loubou] n ам. зоол. вид вълк (Canis lupus lycaon).

lobster

- ['lobstъ] n зоол. омар (Homarus).

lobster-pot

- ['lobstъpot] n кошче за ловене на омари.

lobule

- ['lobju:l] n анат. лобул, малък лоб/дял.

lobworm

- ['lobwъ:m] lugworm.

local

- ['loukl] I. а местен, локален; ~ option/veto право на местното население да контролира/забранява продажбата на спиртни напитки; ~ train влак за къси разстояния; ~ colour/flavour местен колорит; II. п 1. пътнически влак; 2. местен жител; местен лекар/свещеник и пр.; 3. местна организация; 4. (местна/най-близка) пивница; 5. местни новини (вьв вестник).

locale

- [lou'ka:l] n 1. място; 2. местопроизшествие.

localism

- ['loukъlizm] n 1. местен патриотизъм; 2. ез. местен начин на говорене/дума; провинциализъм; 3. местен обичай.

locality

- [lou'kaeliti] n 1. място; местност; местоположение; 2. ориентировъчна способност (и bump of ~).

localize

- ['loukъlaiz] v 1. локализирам; ограничавам; 2. определям местонахождението на; 3. придавам местен колорит на; 4. локализирам (разказ и пр.) в дадено място/област.

locate

- [lou'keit] v 1. откривам/намирам/установявам/ определям местонахождението на; 2. откривам, намирам (причина и пр.); 3. разполагам/построявам на определено място; to be ~d in разположен съм/намирам се в; 4. ам. заселвам се, установявам се.

location

- [lou'kei¦n] n 1. място, район; площ, терен; 2. (определяне на) местонахождение/местоположение; 3. участък (определен за туземци, особ. в Южна Африка); 4. ферма; 5. кино терен; 6. ам. заселване, установяване.

locative

- ['lokъtiv] грам. I. а местен (за падеж); II. п местен падеж; дума в местен падеж.

loch

- [lok] n шотл. езеро; тесен морски залив/ръкав.

lock

- [lok] n 1. кичур коса: къдрица; рl поет. власи, коси; 2. фъндък (от вълна, памук). [lok] n 1. брава; ключалка, кофар, катанец; under ~ and key под ключ; 2..спусъчен механизъм, затвор (на пушка и пр.); 3. тех. стопор; клин; 4. шлюз; 5. борба хватка; 6. задръстване (на улично движение); 7. ~ hospital; Ђ ~, stock, and barrel разг. напълно, съвсем; с всичките си партакеши/багаж. [lok] v 1. заключвам (се); затварям (се); 2. стягам, затягам; скрепявам; спирам (със спирачка); блокирам; зацепвам; 3. борба стисвам, заклещвам, притискам; 4. притискам, прегръщам силно; 5. потъвам (в сън, захлас); 6. преплитам, скопчвам (пръсти и пр.); 7. движа (се) през шлюзове; 8. поставям шлюзове; a to ~ the stable door after the horse has bolted/has been stolen подир дъжд качулка; lock away заключвам (в чекмедже и пр.) (и прен.); lock in 1) заключвам (някого) отвън, за да не излезе; 2) ограждам; lock on to воен. автоматично следя целта с радар (за ракета и пр.); lock out 1) заключвам/отвътре, за да не влезе (някой); не пускам да влезе; 2) провеждам локаут срещу (работници); lock up 1) заключвам; to ~ up for the night заключвам вечер външните врати; 2) затварям (в затвор, психиатрия); 3) замразявам (капитал).

lock-gate

- ['lokgeit] n врата на шлюз.

lock-hospital

- ['lok,hospitl] n болница за кожно-венерически болести.

lock-jaw

- ['lokdjo:] n мед. тетанус.

lock-keeper

- ['lok,ki:pъ] n пазач на шлюз.

lock-nut

- ['lokn§t] n контрагайка.

lock-out

- ['lokaut] n локаут.

lock-step

- ['lokstep] n 1. воен. междина между редиците в сгъстен строй; 2. ам. прен. сляпо следван метод на работа.

lock-stitch

- ['lokstit¦] n машинен бод.

lock-up

- ['lok§p] n 1. време за прекратяване на работа/занятия и пр.; 2. мъртъв капитал; 3. арестантско помещение; затвор; 4. задържане, арестуване, арест; 5. помещение/гараж, който се заключав; 6. attr който се заключав.

lockage

- ['lokidj] n 1. конструкция на/система от шлюзове; 2. (такса за) минаване през шлюзове.

locker

- ['lokъ] n 1. чекмедже, отделение и пр., което се заключав; (лично) шкафче с ключ (в класна стая, канцелария, на гара и пр.); 2. камера за дълбоко замразяване (в хладилник).

locker-room

- ['lokъrum] n помещение с лични шкафчета.

locket

- ['lokit] n медальон (с капаче).

lockfast

- ['lokfa:st] а здраво заключен.

locksmith

- ['loksmiҐ] n шлосер.

loco

- ['loukou] n 1. ам. бот. клин, сграбиче (Astragalus); 2. вет. отравяне (на животно) с това растение. ['loukou] v 1. вет. отравям с растението клин (вж. locoЄ); 2. sl. подлудявам (някого). ['loukou] n ам. sl. луд, полудял човек.

locoism

- ['loukouizm] locoЄ 2.

locomotion

- [,loukъ'mou¦n] n 1. придвижване, движение; 2. пътуване.

locomotive

- ['loukъ,moutiv] I. а на/за движение; двигателен; движещ се; Ђ in these ~ days шег. сега, когато всичко живо е тръгнало/се е юрнало да пътува; II. п 1. локомотив; 2. постепенно усилващи се аплодисменти/насърчителни викове.

locomotor

- [,loukъ'moutъ] а на/за движение; двигателен.

locum

- ['loukъm] n лат. временен заместник (особ. на лекар, пастор).

locum'tenens

- ['loukъm'ti:enz] n (pl -tenentes [-ti'nenti:z]) лат. временен заместник (особ. на лекар, пастор).

locus

- ['loukъs] n (pl loci [lousai]) лат. 1. място; местоположение, местонахождение; 2. мат. геометрично място (на точка); траектория; Ђ ~ classicus най-често цитиран/най-авторитетен пасаж; ~ standi 1) официално положение; 2) юр. право на намеса; ~ in quo място на действието.

locust

- ['loukъst] n 1. зоол. скакалец (Acridiidae); 2. прен. хищен/ненаситен човек; 3. бот. рожков (Ceratonia siliqua); 4. ~ bean плодът на рожкова; 5. бот. бяла акация, салкъм (Robinia pseudoacacia).

locust-tree

- ['loukъsttri:] locust 3,5.

locution

- [lou'kju:¦n] n начин за изразяване; израз, идиом.

lode

- [loud] n геол. рудна жила, залеж.

lodestar

- ['loudsta:] n 1. астр. Полярната звезда; 2. прен. пътеводна звезда; ръководен принцип.

lodestone

- ['loudstoun] n 1. минер, магнетит; 2. Магнит (и прен.).

lodge

- [lodj] n 1. къщичка на вратар/портиер/пазач; 2. виличка, (ловна) хижа; колиба, заслон; 3. Голяма къща, резиденция (на ректор в Кеймбриджския университет); 4. индианска колиба; индианско семейство; 5. масонска ложа; тайна организация; 6. хотел (особ. в курорт); 7. местна профсъюзна организация; 8. дупка (на бобьр и пр.). [lodj] v 1. квартирувам; живея на квартира (at, with); 2. приемам на квартира; подслонявам, приютявам; настанявам (се) временно; 3. депозирам (in, with); 4. юр. подавам (жалба и пр.); депозирам (обвинение) (in, with); 5. давам, обличам във (власт) (in, with, in the hands of); 6. закрепвам (се); натиквам (се); забивам (се), залоствам (се); 7. натрупвам, наслоявам; 8. полягам (за посеви); правя да полегне (за вятър, дъжд); 9. съдържам, помествам; pass намирам се, разположен съм.

lodgement

- ['lodjmъnt] n 1. воен. временно укрепяване/окопаване на завзета позиция; 2. здрава позиция; опора; to make/effect/gain a ~ заемам здрава позиция; 3. настаняване, разквартируване; квартира; 4. юр. депозиране (на пари); подаване (на жалба); 5. натрупване, наслояване.

lodger

- ['lodjъ] n квартирант, наемател.

lodging

- ['lodji¤] n 1. жилище; pl квартира; 2. настаняване (в жилище, квартира).

lodging-house

- ['lodji¤haus] n къща с мебелирани стаи (за даване под наем); common ~ нощен приют.

lodgment

- [] lodgement.

loess

- ['louis] n геол. льос.

loft

- [loft] n 1. таван(ско помещение); 2. плевник (над конюшня); 3. балкон, галерия (в църква); 4. ам. галерия, горен стаж (на склад, фабрика и пр.); 5. гълъбарник; 6. голф висок удар; наклон на главата на пръчка за голф (използуван за такъв удар). [loft] v 1. крикет, голф удрям/изпращам/запращам високо (топка); минавам (над препятствие - за висока топка, особ. при голф); 2. ам. извисявам се, издигам се; 3. ост. складирам, държа (в таван, плевник).

lofter

- ['loftъ] n пръчка за голф за висок удар.

loftily

- ['loftili] adv 1. високо; възвишено; 2. величествено; 3. отвисоко, надменно.

lofting iron

- ['lorti¤,aiъn] lofter.

lofty

- ['lofti] a 1. висок; 2. възвишен, благороден; 3. приповдигнат (за стил и пр.); 4. величествен; 5. високомерен, надменен.

log

- [log] n 1. труп (на дърво); пън (и прен.); дънер; цепеница; in the ~ груб, недодялан; to fall/lie like a ~ падам/лежа в безсъзнание/като пън; 2. мор. лаг; to sail by the ~ определям мястото на кораб по лага; 3. log-book 1; 4. мор., ав. данни за пътуване; 5. данни за снимане на филм/телевизионно предаване/радиопредаване/работа на машина; 6. attr направен от трупи/неодялани дървета. [log] v (-gg-) 1. режа на трупи; сека дърветa; 2. мор., ав. водя бордов дневник; 3. мор. изминавам (разстояние - за кораб); движа се с (дадена скорост); 4. записвам, регистрирам (данни); 5. натрупвам, достигам, набирам, отбелязвам (километри, часове на летене и пр.). [log] съкр. от logarithm.

log-book

- ['logbuk] n 1. мор. корабен дневник; 2. ав. бордов дневник; 3. авт. паспорт (на кола); 4. дневник.

log-cabin

- ['log,kaebin] n къща/колиба от неодялани дървета.

log-roll

- ['logroul] v ам. правим си взаимни услуги (за политици, критици и пр.).

log-rolling

- ['logrouli¤] n ам. взаимно славословене; взаимни услуги.

loganberry

- ['lougъnbъri] n бот. кръстоска от малина и вид къпина (Rubus loganobaccus).

logarithm

- ['logъriъm] n мат. логаритъм.

logarithmic

- [,logъ'rimik] а мат. логаритмичен.

logarithmical

- [,logъ'rimikl] а мат. логаритмичен.

loge

- [louj] n фр. театр. ложа.

logged

- [logd] а 1. waterlogged; 2. натежал, трудноподвижен; 3. изсечен; изчистен от пънове.

logger

- ['logъ] n ам. 1. дървар; 2. машина за товарене на трупи.

loggerhead

- ['logъhed] n 1. ост. тъпак, дръвник; 2. зоол. голяма морска костенурка (Caretta caretta); 3. зоол. вид сврачка (Lanius ludovicianus); 4. инструмент с топка на края (за разтопяване на смола); Ђ to be at ~s with скаран/в конфликт съм с; to come to ~s влизам в конфликт, имам разправии (with с); to set at ~s скарвам.

loggia

- ['lodjiъ] n ит. лоджия.

logging

- ['logi¤] n сечене и извозване на дървени трупи.

logic

- ['lodjik] n логика.

logical

- ['lodjikl] а 1. логически; 2. логичен.

logician

- [lou'dji¦n] n специалист по логика.

logistics

- [lou'djistiks] n pl с гл. в sing 1. воен. тилово управление на бойните действия; материално-техническо обезпечение; 2. мат. изчисление.

logogram

- ['logougraem] n сигла (в стенографията).

logograph

- ['logougra:f] n сигла (в стенографията).

logomachy

- [lo'gomъki] n словесен спор; словоборство.

logotype

- ['logoutaip] n печ. логотип.

logwood

- ['logwud] n 1. бот. кампеш (тропическо дърво) (Haematoxylon campechianum); 2. боя/екстракт от това дърво.

loin

- [loin] n 1. обик. pl слабини; 2, кръст (на човек); 3. филе, каре (на животно); Ђ fruit/child/son of o.'s ~s свое собствено/родно дете/син.

loin-cloth

- ['loinkloҐ] n парче плат, който се носи около бедрата (от туземци).

loiter

- ['loitъ] v бавя (се), разтакавам се; to ~ away o.'s time пилея си времето, безделнича; to ~ along шляя се.

loiterer

- ['loitъrъ] n безделник; празноскитащ човек.

loll

- [lol] v 1. излягам се (about, around); облягам се, отпускам се; 2. вися; увисвам (за език) (out); провесвам (език).

lollard

- ['lolъd] n ист. лолард.

lollipop

- ['lolipop] n ост. шекерче, захаросан плод (и на клечка).

lollop

- ['lolъp] v 1. вървя тромаво/спънато; влача се; 2. шляя се, безделнича.

lombard

- ['lombъd] n 1. ломбардец; 2. ост. лихвар, банкер.

lombardy poplar

- ['lombъdi'poplъ] n бот. пирамидална топола (Populus nigra varitalica).

loment

- ['loument] n бот. шушулка с преградки.

lone

- [loun] a 1. сам; отделен; уединен; 2. самотен; 3. неженен, овдовял; ~ wolf вж. loner.

loneliness

- ['lounlinis] n 1. самота, самотност; 2. уединеност, усамотеност, отстраненост.

lonely

- ['lounli] а 1. самотен, сам; усамотен; 2. уединен, усамотен, отстранен.

loner

- ['lounъ] n 1. самец; 2. саможивец; човек, който не разчита на чужда помощ.

lonesome

- ['lounsъm] а 1. loпely 1; 2. тъжен, унил.

long

- [lo¤] I. a 1. дълъг; продълговат; длъгнест; at ~ range отдалеч, на/от голямо разстояние; 2. продължителен, дълъг; an hour ~ дълъг един час/цял час; a ~ time ago много отдавив; it will be a ~ time before this is forgotten това няма скоро да се забрави; 3. бавен, муден; скучен; 4. многоцифрен, многочислен; ~ family многодетно семейство; 5. главно юр. далечен; отдавнашен; дългосрочен; 6. проз., фон. дълъг; 7. разг. висок (за човек); 8. случаен, несигурен; ~ guess догадка наслуки; ~ shot 1) залагане/начинание с малки изгледи за успех; 2) догадка наслуки; Ђ ~ price висока цена; ~ finger средният пръст; ~ johns разг. дълги долни гащи; ~ face мрачна/нацупена физиономия; to draw/pull a ~ face добивам сериозен/мрачен вид; not by a ~ shot в никакъв случай, при никакви обстоятелства; ~ on разг. добре снабден с; to go ~ on борс. купувам много акции от (с надежда, че ще им се повиши цената); II. п 1. дълъг период от време; before ~ не след дълго, скоро; at the ~est най-много; to take ~ трая дълго време, вземам много време; 2. муз. дълга нота; 3. фон. дълга гласна; 4. the L. разг. лятната ваканция (в университета); Ђ the ~ and short of it накъсо казано, с две думи. [lo¤] adv 1. дълго; he is very ~ in coming много се бави; don't be ~! не се бави! not to be ~ for this world малко време ми остава да живея, няма да ме бъде; how ~ ? (от) колко време? откога? докога? he is no ~er there той не е вече там; I can't wait any ~er не мога да чакам повече; ~ before дълго преди, отдавна; ~ after много по-късно, дълго след това; ~ since отдавна; I've ~ wanted to meet her отдавна искам да се запозная с нея; 2. за усилване след същ., означаващо време: all day ~ през целия ден; цял ден; Ђ ~ live...! да живее...! as/so ~ as докато; колкото; стига да, ако; so ~! довиждане! [lo¤] v копнея, бленувам (for) (и с to, с inj).

long firm

- ['lo¤fъ:m] n мошеническо предприятие.

long green

- ['lo¤gri:n] ам. sl. 1. книжни пари; 2. пари в брой.

long pig

- ['lo¤pig] п човешко месо (като храна за канибалите).

long primer

- [,lo¤'praimъ] n печ. гармонд.

long-distance

- [,lo¤'distans] I. а далечен; ~ call междуградски/международен телефонен разговор; II. n ам. телефонна служба за междуградски/международни разговори.

long-drawn-out

- [,lo¤dro:n'aut] а продължителен. дълъг; проточен, провлачен.

long-hair

- ['lo¤hЁъ] n 1. интелектуалец; 2. артист; 3. изпълнител/любител на класическа музика; ам. класическа музика; 4. хипи.

long-haired

- [,lo¤'hЁъd] а 1. с дълги коси; 2. прен. неодобр интелигентски, сериозен, префърцунен.

long-headed

- [,lo¤'hedid] а 1. с тясна и дълга форма на главата; 2. проницателен, хитър; разумен.

long-lived

- [,lo¤'livd] а 1. дългогодишен, дълголетен; ~ family семейство, чийто членове имат дълъг живот; 2. дълготраен, продължителен.

long-measure

- [,lo¤'mejъ] n мярка за дължина.

long-play

- [,lo¤'plei] а дългосвирещ (за грамофонна плоча).

long-playing

- [,lo¤'pleii¤] а дългосвирещ (за грамофонна плоча).

long-range

- [,lo¤'reindj] а 1. с голям радиус на действие, далечен; 2. широкообхватен; 3. воен. дългобоен.

long-sighted

- [,lo¤'saitid] а 1. далекоглед; 2. далновиден, предвидлив, благоразумен.

long-standing

- [,lo¤'staendi¤] а продължителен, дългогодишен, отдавнашен.

long-suffering

- [,lo¤'s§fъri¤] а дълготърпелив; многострадален.

long-term

- ['lo¤tъ:m] a 1. дългосрочен; 2. перспективен, с далечни перспективи/последици.

long-winded

- [,lo¤'wmdid] а 1. издръжлив на дълго тичане; 2. бъбрив, многословен; скучен, досаден.

longboat

- ['lo¤bout] n най-голямата лодка на кораб.

longbow

- ['lo¤bou] n воен. ист. голям лък; Ђ to draw the ~ преувеличавам, измислям (си), съчинявам (си).

longe

- [] lunge.

longevity

- [lon'djeviti] n дълголетие, дългоденствие, дълъг живот; дълговечност.

longhand

- ['lo¤haend] n обикновено писане (не стенографско).

longhead

- ['lo¤hed] n долихокефал.

longing

- ['lo¤i¤] n 1. силно желание, копнеж (for); 2. attr с копнеж; ~ look поглед, изпълнен с копнеж.

longitude

- ['londjitju:d] n 1. географска дължина; 2. ост., шег. дължина.

longitudinal

- [,londji'tju:dinl] а по дължина (и геогр.); надлъжен.

longshoreman

- ['lo¤¦o:mъn] n (pl -men) пристанищен работник, докер.

longways

- ['lo¤weiz] adv надлъж, по дължина.

longwise

- ['lo¤waiz] longways.

loo

- [lu:] n ост. лантурлу (игра ча карти). [lu:] n разг. клозет, тоалетна.

looby

- ['lu:bi] n глупак; мързелив човек.

loofah

- ['lu:fъ] n бот. люфа (Lufta).

look

- [luk] v 1. гледам; поглеждам; to ~ o.'s thanks изразявам с поглед благодарността си; 2. изглеждам, имам вид на; he ~s a fool има вид на глупак; to ~ o.'s age изглеждам на годините си, годините ми личат; to ~ like приличам на; to ~ o.s. again идвам на себе си, оправям се; it ~s like rain(ing) като че ли ще вали, на дъжд е; 3. гледам, имам изглед (за сграда, прозорец и пр.) (on към); Ђ ~ before you leap три пъти мери, един път режи; отваряй си очите; ~ alive/sharp! по-живо! не се потривай! ~ here! хей! слушай! виж какво! ~ you! внимавай! да знаеш! look about 1) оглеждам (се) (и прен.) (и to ~ about one); 2) търся (for); look after 1) грижа се за; 2) следвам с поглед; look ahead гледам напред (и прен.); Ђ ~ ahead! пази се! внимавай! look around look about 1; look at 1) гледам (нещо); вглеждам се/заглеждам се в; 2) преглеждам; Ђ he will/would not ~ at не ще и да помисли за (някакво предложение и пр.); to ~ at him като/ако се съди по вида му; he/it is not much to ~ at на вид не е кой знае какъв/какво; my way of ~ing at things както аз виждам нещата, по моему; look away отвръщам поглед; look back гледам назад (и прен.) (on, upon, to); never/not to ~ back прен. вървя все напред, постоянно напредвам; look beyond прен. гледам напред; look down 1) свеждам поглед; гледам/поглеждам надолу; 2) прен. гледам отвисоко (on, upon на); 3) (с)падам (за цени); look for търся; Ђ to ~ for trouble тъося си белята; look forward to сьс същ., ger очаквам с нетърпение; look in 1) поглеждам, надзървам (at, on) (някъде); 2) навестявам, отбивам се за малко (on) (у някого); 3) разг. гледам телевизия; Ђ to ~ s.o. in the eye/face разг. поглеждам някого (право) в очите/лицето; look into 1) надзървам в; 2) отбивам се в, свръщам в; 3) разглеждам внимателно, проучвам, изследвам; look off look away; look on 1) гледам; наблюдавам; наблюдател/зрител съм (at); 2) считам, гледам на (as за, като); look onto гледам към (за стая и пр.); look out 1) гледам/поглеждам навън; 2) гледам, имам изглед (on, over към); 3) внимавам; to ~ out for внимавам/нащрек съм за, търся; to ~ out for trouble внимавам да не стане/да не се случи нещо лошо; 4) потърсвам; търся; оглеждам се (for за); look out on look onto; look over преглеждам, разглеждам (внимателно); оглеждам; look round 1) оглеждам се наоколо; 2) гледам/поглеждам назад; 3) поглеждам иззад (ъгъл и пр.); 4) обмислям всичко предварително; 5) to ~ round for търся, потърсвам; look through 1) преглеждам/разглеждам/оглеждам (щателно); 2) гледам (някого) като че ли е въздух/празно пространство; look to 1) грижа се за; внимавам за; ~ to it that it doesn't happen again гледай това да не се повтаря; 2) надявам се на, разчитам на, очаквам от (for); look up 1) гледам/поглеждам нагоре; вдигам очи/поглед; 2) виждам, намирам (в речник и пр.); търся, правя справка (в указател и пр.); 3) разг. подобрявам се, съживявам се; 4) ободрявам се, окуражавам се; 5) потърсвам (някого), обаждам се (някому); 6) to ~ up to възхищавам се от, гледам с уважение на; Ђ to ~ s.o. up and down измервам някого с поглед; look upon look on 2. [luk] n 1. поглед; to have a ~ at поглеждам (някого, нещo); запознавам се с (нещо); to take a (good) ~ at разглеждам (добре); to give s.o. a severe ~ поглеждам някого строго; 2. вид, изглед; израз, изражение; рl външност: (good) ~s хубава външност, хубост; the new ~ последната мода; нового положение на нещата; I don't like the ~ of this/it това не ми харесва, това ме плаши; to have a ~ of s.o./s.th. приличам/напомням смътно на някого/нещо; by the ~ of it както изглежда; the affair has taken on an ugly ~ работата става застрашителна.

look-in

- ['lukin] n 1. кратко посещение; 2. бърз/бегъл поглед; 3. възможност, шанс (за успех и пр.); to give пo one else a ~ не давам на друг да припари.

look-out

- ['lukaut] n 1. бдителност, зоркост; внимание; наблюдение; to keep a good/sharp ~, to be on the ~ for нащрек съм/внимавам/следя за; 2. воен. мор. наблюдателен пост; вахта, стража; 3. разг. прен. изгледи, перспективи; 4. разг. грижа, отговорност; it's your own ~ това си е твоя работа/грижа.

look-see

- ['luksi:] n sl. бърз/бегъл поглед/преглед.

looker

- ['lukъ] n 1. зрител, наблюдател; 2. разг. хубавец (обик. good-~).

looker-on

- [,lukъr'on] n (pl lookers-on) зрител, наблюдател.

looking-glass

- ['luki¤gla:s] n огледало.

loom

- [lu:m] n 1. тькачен стан; 2. тъкане; 3. част на весло между широката част и дръжката. [lu:m] v l. показвам се постепенно, мержелея се; to ~ dark чернея се (against); 2. задавам се; изправям се, издигам се, възправям се с увеличени/застрашителни размери; 3. прен. приемам застрашителни размери (и ~ large); 4. прен. надвиснал съм (over над). [lu:m] n неясен/застращителен образ, страшна сянка; неясии очертания (на остров и пр.). [] loon.

loon

- [lu:n] n шотл. 1. безделник; 2. момче, хлапак; 3. дървеняк, тъпак; 4. луд/смахнат човек. [lu:n] n зоол. гмуркач (Colymbus, Gavia).

looney

- ['lu:ni] sl. I. а умопобъркан, смахнат; II. n умопобъркан човек.

looney bin

- ['lu:nibm] n sl. лудница.

loony

- [] looney.

loop

- [lu:p] n 1. клуп, примка; ухо; гайка (за ремък, копче); 2. камшиче (на буква); 3. тех. халка, скоба; 4. ел. витка; контур, затворена линия; 5. ав. лупинг; 6. физ. връх (на вълна); 7. разклонителна телеграфна, жп. и пр. линия, която отново се включва в главната; осморка (на пъm, река). [lu:p] v 1. правя/връзвам на клуп/примка; закачам на/с гайка; 2. ав. правя лупинг (и to ~ the loop); 3. движа се с остри завои/извивки; движа се, като извивам тялото си нагоре (за гъсеница); 4. ел. правя затворена верига. [lu:p] loophole 1.

loophole

- ['lu:phoul] n 1. амбразура; бойница; 2. прен. вратичка.

loopy

- ['lu:pi] a 1. sl. смахнат; 2. шотл. хитър.

loose

- [lu:s] I. a 1. свободен, на свобода; to let ~ пускам (на свобода), освобождавам; давам воля на; to cut ~ 1) освобождавам се; 2) отпускам му края; правя каквото си искам; to break/get ~ освобождавам се, избягвам; ~ leaf откъснат/отлепен лист (на книга); 2. хлабав, разхлабен, халтав; разклатен; несвързан; широк (за дреха); to get/work ~ разхлабвам се (за винт, възел и пр.); to come ~ освобождавам се, развръзвам се, разхлабвам се; 3. неточен; неопределен, неясен; лош (за стил); ~ thinker човек с разхвърляна/мъглява мисъл; ~ translation свободен/неточен превод; 4. ронлив, рохкав, сипкав (за почва); 5. рехав (за тъкан); 6. небрежен, немарлив, разпуснат; ~ handwriting разхвърлян почерк; ~ game футб. несвързана игра; 7. разпуснат, неморален; ~ living разгулен живот; ~ liver/разг. fish женкар, коцкар, 8. отпуснат, увиснал (за бузи и пр.); ~ frame/build/make тромава/отпусната фигура; 9. тех. празен, ненатоварен; 10. разхлабен (за стомах); Ђ at a ~ end свободен, без определена работа, айлак; ~ end 1) свободен/увиснал край; 2) незавършеност; at ~ ends съвсем объркан; в хаос; to ride with a ~ rein отнасям се меко/със снизхождение; there's a screw ~ somewhere нещо не е в ред; II. п 1. свобода, свободно състояние; свободен избор/изход/проява; to give (a) ~ to давам воля на (чувства, страсти, гняв и пр.); 2. разпуснатост; to be on the ~ разг. ударил съм го на живот. [lu:s] adv 1. свободно; 2. широко, халтаво. [lu:s] v 1. освобождавам, давам свобода на; to ~ o.'s hold (of) отпускам, пускам; his tongue was ~d by drink езикът му се развърза от пиенето; 2. отвързвам, развързвам (и лодка); 3. разпускам (коса); 4. стрелям (at), изстрелвам (и с off), пускам стрела; 5. издавам, надавам (вик); 6. църк. опрощавам (грехове).

loose strife

- ['lu:sstraif] n бот. ленивче (Lysimachia vulgaris); purple ~ блатия, върболист, върбица (Lythrum salicaria).

loose-leaf

- ['lu:sli:f] а с листа, които могат да се вадят (за бележник и пр.).

loosely

- ['lu:sli] adv 1. свободно; 2. хлабаво; 3. неточно, неопределено.

loosen

- ['lu:sn] v 1. развързвам (се); разпускам (се), разхлабвам (се) (и за дисциплина и пр.); 2. отпускам, отхлабвам; отпускам (и за болка); to ~ o.'s grasp/grip/hold on отпускам, държа по-халтаво (и прен.); 3. разслабвам (стомах и пр.); разкъртвам (кашлица); 4. разклащам (зъб); 5. разрохквам, разронвам (почва); 6. to ~ up 1) отпускам, раздвижвам (мускули) с упражнения; 2) прен. ставам по-малко стеснителен/по-отворен/по-разговорлив, отпускам се.

loot

- [lu:t] n 1. плячка (и във война); плячкосване, грабене; 2. sl. пари, мангизи; незаконни печалби. [lu:t] v 1. плячкосвам, грабя, отдавам се на грабеж; ограбвам; 2. крада (за служител).

looting

- ['lu:ti¤] n грабеж.

lop

- [lop] v (-pp-) 1. режа, подрязвам, кастря, окастрям (клони и пр.) (off, away); 2. отсичам, отрязвам (глава, крайник). [lop] n 1. отсичане; отсечена част; 2. отсечена вейка/клонка (и ~ and top, ~ and crop). [lop] v (-pp-) 1. увисвам, клепвам (за уши); 2. мая се, мъкна се, влача се (без работа); to ~ about шляя се.

lop-eared

- ['lop,iъd] а клепоух.

lop-sided

- [,lop'saidid] a 1. неуравновесен; наклонен на една страна; изкривен; 2. несиметричен.

lope

- [loup] v 1. бягам с големи скокове; 2. вървя с големи леки крачки; 3. бягам в лек галоп (за кон); пускам (кон) в лек галоп. [loup] n бягане със скокове, походка с голяма крачка.

loquacious

- [lou'kwei¦ъs] а бъбрив, приказлив, словоохотлив.

loquacity

- [lou'kwaesiti] n бъбривост, приказливост.

lord

- [lo:d] n 1. господар, стопанин; повелител; владетел; крал; сюзерен; индустриален магнат; ~ of the manor феодал; ~ of the soil земевладелец; ~ of few acres собственик на няколко декара; our sovereign ~ кралят; 2. лорд, пер; the ~s spiritual висши духовници, членове на Камарата на лордовете; ~s temporal лордове, членове на Камарата на лордовете; the (House of) L.s Камарата на лордовете; My L. [mi'lo:d] милорд (обръщение към лорд, граф, епископ, вьрховен сьдия); First L. of the Admiralty министър на флотата; First Sea L. воен. мор. командуващ военноморските сили на Великобритания; 3. обик. the L. господ, бог; our L. Исус Христос; the L.'s day света неделя; the L.'s prayer (молитвата) "Отче наш"; in the year of our L. 1882 в лято господне 1882; L.! L. bless me/my soul! L. have mercy! int боже мой! господи! 4. мъж, съпруг; ~ and master шег. съпруг и повелител. благоверният (ми съпруг); Ђ ~ of creation 1)човекът; 2) pl. шег. мъжете (за разлика от жените); to live like a ~ pl живея на широка нога. [lo:d] v 1. to ~ it важнича; to ~ it over държа се властно, разпореждам се; 2. давам титла лорд; 3. титулувам (някого) лорд.

lord's

- [lo:dz] n игрище за крикет в Лондон.

lord-Lieutenant

- ['lo:dlef'tenъnt] n 1. глава на съдебната и изпълнителна власт в графство; 2. ист. генералгубернатор/вицекрал на Ирландия.

lordling

- ['lo:dli¤] n дребен (по ранг)/малък (на възраст) лорд.

lordly

- ['lo:dli] а 1. на лорд; подобаващ на/като лорд; господарски; 2. богатски; пищен, великолепен; 3. щедър, богат; 4. високомерен, надменен.

lords and ladies

- ['lo:dzъnd'leidiz] n бот. змиярник (Arum).

lordship

- ['lo:d¦ip] n 1. (суверенна) власт (особ. на феодал) (over); господство; 2. прен. власт, контрол; 3. Your/His L. Ваша/Негова светлост (официално обрьщение кьм лорд, епископ, лордмер, вьрховен сьдия); 4. ист. владение, имот (на феодален лорд).

lore

- [lo:] n 1. ост. ученост, знания, ерудиция; 2. (система от) знания, наука; bird ~ познаване на птици; 3. научна дисциплина.

lorgnette

- [lo:'njet] n фр. 1. лорнет; 2. театрален бинокъл.

loricate

- ['lorikeit] а зоол. покрит с рогови люспи/плочки и пр. (за крокодил и др.).

lorikeet

- [lori'ki:t] n малайско папагалче (Loriinae).

lorn

- [lo:n] а поет., шег. изоставен, самотен; нещастен, неутешим.

lorry

- ['lori] n 1. камион; 2. жп. вагонетка; 3. платформа.

lory

- ['lo:ri] n зоол. лори (вид папагал) (Loriinae).

lose

- [lu:z] v (lost [lost]) 1. губя, изгубвам, загубвам; претърпявам загуба; to ~ o.'s way, to ~ o.s. загубвам се; обърквам се, обърквам пътя; to ~ weight отслабвам; 2. изпускам, пропускам (и прен.); изтървавам; пада ми (обувка, коса и пр.); I lost part of what he said пропуснах/не схванах част от това, което той каза; 3. отървавам се/освобождавам се от; I've lost my cold мина ми хремата; 4. ставам причина за загуба; it will ~ me my place това ще ми струва/коства мястото/службата/работата; 5. обик. pass загивам, пропадам; lost art изчезнало/забравено изкуство; lost soul прокълната/осъдена душа; 6. оставам назад, изоставам (за часовник); Ђ get lost! махай ми се от главата! to ~ the use of o.'s legs/eyes не мога вече да ходя/да виждам; lose by губя от (и с ger); lose in: to ~ o.s. in прен. увличам се/потъвам в; унасям се в (мечти и пр.); lose on загубвам от/при (сделка); lose out to губя за сметка на, отстъпвам пред; lose to губя от; Celtic lost to Aberdeen by two to one Селтик загуби от Абърдийн с два на един.

losel

- ['louzl] n ост. негодник, прахосник; развратник.

loser

- ['lu:zъ] n човек/кон, който губи (в сьстезания); bad ~ човек, който се сърди, когато губи; good ~ човек, който не се сърди, когато губи; to be a ~ by губя от/поради.

losing

- ['lu:zi¤] I. а губещ; водещ до неуспех/загуба; to play a ~ game играя без изгледи за успех; II. п губене; рl загуби (особ. от спекулации, на комар).

loss

- [los] n 1. загуба (и прен.); ~ of opportunity пропуснат случай; to have/meet with/suffer a ~ претърпявам загуба; to sell at a ~ продавам на загуба; ~es воен. загуби (и в жива сила); 2. брак, шкарто; Ђ to be at a ~ 1) в недоумение/затруднение съм, намирам се в чудо; не зная какво да правя; 2) лов. загубвам дирята/следата; to be at a ~ for words нямам/не намирам думи; to cut o.'s ~es захвърлям/изоставям неизгодна работа.

loss-leader

- ['los,li:dъ] n aм. артикул, който се продава със загуба, за да привлече клиенти.

lost

- [lost] а 1. загубен, изгубен (за вещ) (и прен.); изчезнал (за човек); 2. който се е изгубил/е загубил пътя си; 3. прен. объркан; 4. безпомощен; отчаян; 5. лишен от чувство (за срам и пр.) (to); 6. потьнал, всецяло отдален (in в, на); Ђ the beauty of the picture was ~ on him красотата на картината нищо не му говореше/не му направи никакво впечатление; to hints were not ~ upon him той си взе бележка от мойте намеци; the L. and Found бюро за загубени вещи.

lot

- [lot] n 1. жребие; прен. участ, съдба; жребий; to cast/draw ~s хвърлям/тегля жребие (between, for, on, over, as to); to fall to s.o.'s ~ падам се на някого; it fell to my ~ to (do s.th.) на мен се падна да (направя нещо); the ~ came to/fell upon me на мен се падна жребият; 2. парцел; 3. няколко предмета, който се продават едновременно на търг; партида; 4. артикул; 5. разг. много, голям брой/количество; маса; ~s and ~s, a whole ~ of извънредно много; the whole ~ всичко(то), всички заедно/до един; the ~ целият брой/количество; that's the ~ това е (всичкото); 6. компания, група; 7. кино (терен на) студио; 8. ист. данък; Ђ across ~s ам. направо, пряко; а bad ~ разг. тип, тьмна личност; калпазанин; негодник; I see quite a ~ of her доста често я срещам/се виждаме; a (fat) ~ you care! ирон. много те е грижа! he's a ~/~s better today днес е много по-добре. [lot] v (-tt-) 1. деля на части, разделям, разпределям (и с out); 2. ост. хвърлям жребие.

loth

- [] loath.

lothario

- [lou'Ґa:riou] n донжуан.

lotion

- ['lou¦n] n 1. течно лекарство за външна употреба; 2. козм. лосион.

lottery

- ['lotъri] n 1. лотария (и прен); to win in a ~ печеля на лотария; 2. attr лотариен.

lotto

- ['lotou] n лото.

lotus

- ['loutъs] n бот. 1. египетски лотос (Nymphaea lotus); 2. индийски лотос (Nelumba nucifera).

lotus-eater

- ['loutъs,i:tъ] n 1. мит. лотофаг; 2. прен. празен мечтател; ленивец.

loud

- [laud] а 1. силен, висок; гръмък, гръмогласен; 2. шумен; креслив; 3. крещящ, ярък (за цвят и пр.); силен, противен (за миризма); 4. просташки, вулгарен (за държание и пр.). [laud] adv 1. силно, високо; гръмко; 2. out ~ на глас.

loud-mouthed

- [,laud'maud] а гръмогласен; креслив; шумен.

loud-speaker

- [,laud'spi:kъ] n високоговорител.

lough

- [lok] n ирл. езеро; ръкав на море.

lounge

- [laundj] v 1. излежавам се; излягам се; 2. безделнича; 3. разтакавам се, влача се, мъкна се (about, along); to ~ off отивам си с лениви стъпки; to ~ away o.'s time прахосвам си времето в безделие. [laundj] n 1. излягане; 2. ленива походка; 3. (удобно) кресло, шезлонг; 4. салон, фоайе (в клуб, хотел); всекидневна.

lounge-lizard

- ['laundj,lizъd] n sl. професионален партньор за танц.

lounge-suit

- ['laundjsju:t] n дневен костюм.

lounger

- ['laundjъ] n безделник, празноскитащ човек.

lour

- [] lower.

louse

- [laus] n (pl lice [lais]) 1. въшка; 2. sl. прен. гад. [lauz] v 1. пощя; 2. to ~ up sl. развалям, оплесквам.

lousy

- ['lauzi] a 1. въшлив, въшлясал; 2. sl. отвратителен, противен; лош; 3. sl. пълен, червив (с пари) (with с); Ђ to be ~ with brains акъллия съм, много ми сече акълът; to feel ~ много ми е лошо.

lout

- [laut] n дебелак, простак; хулиган; нахален/нахакан човек. [laut] v ост., поет. кланям се, прекланям се; подчинявам се.

loutish

- ['lauti¦] а груб, недодялан, дебелашки.

louver

- ['lu:vъ] n ист. 1. арх. куличка, с отвор в покрив (за вентилация и светлина); 2. стр. неостьклено прозорче с летви, поставени като жалузи; 3. ам. отвор за вентилация (на автомобил).

louver-board

- [lu:vъbo:d] n летва на жалузи; рl жалузи.

louvre

- [] louver.

lovable

- ['l§vъbl] а мил, обичлив, привлекателен, симпатичен, обичен.

love

- [l§v] n 1. любов, обич (of, for, to, towards); to be in ~ (with) влюбен съм (в); to fall in ~ (with) влюбвам се (в); to fall out of ~ (with) разлюбвам; to be deep/over head and ears/head over ears in ~ безумно съм влюбен; to make ~ 1) ухажвам; 2) правя любов; имам полово сношение; 2. любим, -а (обик. в обрьщение my ~); 3.нещо привлекателно/прелестно; what a ~ of a child! какво сладко дете! 4. L. купидон, амур; 5. сп. нула; ~ game/set игра, в която губещата страна няма точки; ~ all нула на нула; 6. attr любовен; Ђ labour of ~ работа, извършена "от любов към изкуството"; for ~ от любов; без изгледи за награда; not for ~ or money за нищо на света; not to be had for ~ or money невъзможно е да се намери на никаква цена; for the ~ of заради; в името на; for the ~ of God/Heaven/sl. Mike! разг. за бога! to give/send o.'s ~ to сърдечно поздравявам, предавам/изпращам поздрави на; to play for ~ не играя на пари; there is no ~ lost between them не могат да се търпят; обичат се като кучето и котката; ~ in a cottage брак без достатъчно средства. [l§v] v любя, обичам (to с inf, ger), would you come? - I'd ~ to бихте ли дошли? - с най-голямо удоволствие.

love feast

- ['l§vfi:st] n цьрк. ист. братска трапеза.

love-affair

- ['l§vъ,fЁъ] n любов, любовна история/интрига.

love-bird

- ['l§vbъ:d] n зоол. вид папагалче (Agapornis).

love-child

- ['l§vt¦aild] n дете на любовта (извьнбрачно дете).

love-hate

- [,l§v'heit] n отношения, изтъкани от любов и омраза.

love-hate relationship

- [,l§v'heit ri'lei¦n¦ip] n отношения, изтъкани от любов и омраза.

love-in-a-mist

- ['l§vinъ,mist] n бот. челебитка (Nigella).

love-in-idleness

- ['l§vin'aidlnis] n ост. полска теменуга.

love-knot

- ['l§vnot] n панделка, вързана по специален начин (в знак на любов).

love-lies-bleeding

- ['l§vlaiz'bli:di¤] n бот. щир (Amaranthus).

love-lock

- ['l§vlok] n къдрица на челото/бузата.

love-lorn

- ['l§vlo:n] а нещастно влюбен; изоставен (от любимия/любимата).

love-making

- ['l§v,meiki¤] n любене.

love-match

- ['l§vmaet¦] n женитба/брак по любов.

love-nest

- ['l§vnest] n гнездо на влюбени; място за тайни срещи.

love-seat

- ['l§vsi:t] n канапенце за двама.

love-sick

- ['l§vsik] а страдащ/чезнещ от любов.

love-token

- ['l§v,toukъn] n нещо, дадено в знак на любов.

loveless

- ['l§vlis] а 1. без любов; 2. когото не обичат.

loveliness

- ['l§vlinis] n красота, прелест; чар.

lovely

- ['l§vli] а 1. прелестен, прекрасен; възхитителен, очарователен; 2. разг. чудесен; ~ and warm топличък и приятен. ['l§vli] n разг. красавица.

lover

- ['l§vъ] n 1. любовник, любовница; 2. любим, -а; обожател; two ~s двама влюбени; 3. любител; привърженик.

loverly

- ['l§vъli] а като на влюбен.

loving

- ['l§vi¤] а любещ, нежен; верен.

loving-cup

- ['l§vi¤k§p] n купа, от която всички поред пият вино (на банкет).

loving-kindness

- [,l§vi¤'kaindnis] n нежност, грижа, загриженост.

low

- [lou] I. a 1. нисък; ~ dress рокля с голямо деколте; ~ moon залязваща/изгряваща луна; ~ vowel фон. отворена гласна, учленена ниско в устата; 2. нисък, тих (за глас, звук); муз. нисък (за тон, нота); 3. слаб (и за пулc, здраве, храна); без сили, отпаднал; мъртъв; 4. унил, потиснат; to feel ~ 1) чувствувам се отпаднал/зле; 2) унил съм; 5. недостатъчен, оскъден, ограничен (за запас); нисък (за доход и пр.); in ~ supply дефицитен; to be ~ on food, etc. храната и пр. ни е на привършване; ~ attendance слабо посещение; ~ season мъртъв сезон; 6. геогр. близо до екватора; 7. нисш (и биол.); обикновен, прост; ~ in o.'s class между последните в класа (по успех); of ~ birth/ origin който не е знатен/е от скромен произход; 8. груб, вулгарен; прост; невъзпитан; непристоен, неприличен; ~ company лоши другари/среда; ~ comedy комедия, достигаща до фарс; 9. подъл, низък, долен; 10. нецивилизован, некултурен, необразован; 11. неблагоприятен; пренебрежителен; to have/hold a ~ opinion of имам лошо мнение за; Ђ L. Sunday цьрк. Томина неделя; II. п 1. ниско равнище; 2. метеор. облаcт с ниско атмосферно налягане; 3. авт. първа скорост. [lou] adv 1. ниско; 2. ниско, тихо, слабо; 3. муз. ниско; 4. оскъдно, бедно; евтино, на ниска цена; to run ~ на изчерпване съм (за запас); to play ~ играя на/залагам малки суми; играя ниска карта; 5. низко, подло; неприлично; to play it ~ on държа се/постъпвам подло с; 6. смирено; brought ~ унижен; смирен; Ђ the sands are running ~ (in the glass) времето почти изтича; наближава краят (на живота). [lou] v муча. [lou] n мучене.

low Church

- [,lou't¦ъ:t¦] n течение с евангелистки уклон в англиканската църква.

low profile

- [,lou'proufail] n скромно съществувание(с цел да не се привлича внимание); to keep/maintain a ~ гледам да не бия на очи/да не привличам внимание.

low-born

- [,lou'bo:n] а който не е знатен/е от скромен произход.

low-bred

- [,lou'bred] а невъзпитан, груб, просташки.

low-brow

- ['loubrau] разг. I. а неинтелектуален; популярен (за музика и пр.); II. п човек без културни интереси.

low-browed

- ['loubraud] а 1. с ниско чело; 2. надвиснал (за скала); 3. нисък, прихлупен (за вход на здание); 4. тъмен, мрачен.

low-down

- ['loudaun] а разг. низък, подъл, нечестен. ['loudaun] n sl. факти; истина; поверителни сведения.

low-grade

- ['lougreid] а долнокачествен; долен (и прен.).

low-key

- ['louki:] а 1. прен. спаднал, намален, понижен; въздържан; 2. в малък мащаб, без особено значение; 3. в тъмни тонове, без контрасти (за снимка, картина).

low-minded

- [,lou'maindid] а 1. подъл, низък; 2. просташки, вулгарен.

low-necked

- [,lou'nekt] а с голямо деколте.

low-pitched

- [,lou'pit¦t] а 1. нисък (за глас); 2. слабо наклонен (за покрив); с нисък таван.

low-profile

- [,lou'proufail] а който не бие на очи/гледа да не привлича внимание.

low-relief

- [,louri'li:f] n изк. барелеф.

low-rise

- [,lou'raiz] а с малко етажи (за сграда).

low-spirited

- [,lou'spiritid] а унил, угнетен, паднал духом.

lowboy

- ['louboi] n ам. скрин.

lower

- ['louъ] а сравн. ст. от lowЄ 1. нисш, по-долен; L. House Камара на общините; ~ classes/orders нисшите класи; ~ form/school първите четири класа на английското начално училище; 2. по-нисък, долен; 3. геом. долен; 4. ам. южен. ['louъ] adv сравн. cm. от low« по-ниско (за положение, звук). ['louъ] v 1. спускам (платна, лодка и пр.); спускам се; навеждам, свеждам (очи и пр.); 2. снишавам (се); спадам, снижавам (се); понижавам (и муз.); 3. sl изпивам, гаврътвам; 4. прен. унижавам; уронвам, понижавам; деградирам; to ~ o.'s pride смирявам гордостта си. ['lauъ] v мръщя се, навъсвам се, намръщвам се, чумеря се; потъмнявам, притъмнявам (и за небе).

lower-case

- ['louъkeis] а печ. малък (за буква). ['louъkeis] v печатам с малки букви.

lowering

- ['lauъri¤] а навъсен, мрачен; надвиснал.

lowermost

- ['louъmoust] а най-нисък; най-долен.

lowland

- ['loulъnd] n обик. рl низина; the L. s непланинските части на Шотландия.

lowlander

- ['loulъndъ] n жител на непланинските части на Шотландия.

lowly

- ['louli] а 1. скромен, от скромен произход; със скромно положение; 2. биол. нисш. ['louli] adv скромно, смирено.

lox

- [loks] n течен кислород. [loks] n пушена сьомга.

loyal

- ['loiъl] а верен, лоялен, предан (to); честен, почтен.

loyalist

- ['loъlist] n привърженик на установения режим; верноподаник.

loyalty

- ['loiъlti] n вярност, лоялност, преданост; честност; рl преданност (кьм класа, племе и пр.).

lozenge

- ['lozindj] n 1. ромб; 2. бонбонче; (подсладена) таблетка.

lubber

- ['l§bъ] n 1. дървеняк, дръвник; 2. мор. непохватен/неопитен моряк.

lubberly

- ['l§bъli] а непохватен, груб, несръчен.

lube

- [lu:b] n разг. смазка.

lubricant

- ['lu:brikъnt] тех. I. а смазочен; II. п 1. смазка, смазочно масло; 2. прен. балсам, успокояващо въздействие.

lubricate

- ['lu:brikeit] v 1. смазвам (машина и пр.); 2. разг. подкупвам.

lubrication

- [,lu:bri'kei¦n] n тех. смазка; смазване.

lubricator

- ['lu:brikeitъ] n 1. масльонка, гресьорка; 2. смазка, смазочно средство.

lubricious

- [lu:'bri¦ъs] a 1. хлъзгав, плъзгав, гладък; 2. уклончив; непостоянен, несигурен; нечестен; 3. похотлив; циничен.

lubricity

- [lu:'brisiti] n 1. хлъзгавост; мажещо свойство; 2. прен. уклончивост; непостоянство, несигурност; нечестност; 3. похотливост; циничност.

lubricous

- ['lu:brikъs] lubricious.

lucarne

- [lu:'ka:n] фр. dormer.

luce

- [lu:s] n зоол. щука (голяма) (Esox lucius).

lucent

- ['lu:snt] a 1. блестящ; светещ; светьл; 2. прозрачен.

lucern

- [lu:'sъ:n] n бот. люцерна (Medicago sativa).

lucerne

- [lu:'sъ:n] n бот. люцерна (Medicago sativa).

lucid

- ['lu:sid] a 1. светъл, ясен, блестящ, ярък; 2. чист, прозрачен; 3. ясен, разбираем; бистър (за ум); ~ intervals 1) моменти на просветление (при умопомрачение); 2) проясняване.

lucidity

- [lu:'siditi] n 1. яснота; 2. прозрачност; 3. разбираемост.

lucifer

- ['lu:sifъ] n 1. астр., поет. зорница, планетата Венера; 2. библ. Луцифер; 3. ост. кибритена клечка.

lucite

- ['lu:sait] n ам. вид пластмаса.

luck

- [l§k] n съдба; късмет, щастие; piece/stroke/bit of ~ късмет, щастлив случай; bad/hard/ill/rough ~ лош късмет, беда, нещастие; hard ~ ! жалко! язък! hard~ story патила, разказани, за да се спечели съчувствие; good ~! желая ти успех! на добър час! всичко хубаво! by ~ случайно; for ~ за късмет; with ~ ако имаме късмет; no such ~! зажалост не! worse ~! толкова по-зле! as ~ would have it 1) за нещастие; 2) по една щастлива случайност; за щастие; as ill ~ would have it за нещастие; to be in ~ късметлия съм, върви ми; my ~ is in/out имам/нямам късмет, върви ми/не ми върви; to be out of ~, to be down on/off o.'s ~ не ми върви, нямам късмет; to push/ stretch o.'s ~ предизвиквам съдбата, рискувам; he has all the ~ страшно му върви.

luckily

- ['l§kili] adv за щастие.

lucky

- ['l§ki] a 1. щастлив, късметлия; I was ~ enough to имах късмет да; 2. добър, сполучлив, успешен; 3. носещ щастие; ~ day ден, в който ми върви; 4. случаен. ['l§ki] n sl.: to cut/make o.'s ~ офейквам.

lucky-bag

- [,l§ki'baeg] n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети.

lucky-dip

- [,l§ki'dip] n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети.

lucky-tub

- [,l§ki't§b] n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети.

lucrative

- ['lu:krъtiv] а доходен, рентабилен, изгоден.

lucre

- ['lu:kъ] а книж. печалба, изгода (като мотив); богатства; filthy ~ нечестни печалби.

lucubrate

- ['lu:kju:breit] v книж. 1. работя напрегната умствена работа (особ. нощем); 2. пиша трудове.

lucubration

- [,lu:kju:'brei¦n] n книж. 1. напрегната умствена работа, особ. нощна; 2. литературна творба (педантично изработена).

luddite

- ['l§dait] n ист. лудит.

ludicrous

- ['lu:dikrъs] а смешен, нелеп, абсурден.

ludo

- ['lu:dou] n вид игра.

lues

- ['lu:i:z] n мед. 1. чума; 2. луес, сифилис (и ~ venerea).

luff

- [l§f] n мор. вътрешен ръб на платно.

luff2 v ìîð. ïëóâàì/îáðúùàì ñðåùó âÿòúðà.

- iug1 [l§g] v (-gg-) 1. тегля, дърпам (и с at); влача, тътря, мъкна (about, along); 2. прен. вмъквам/вмесвам без нужда (in, into).

lug-worm

- ['l§gwъ:m] n зоол. вид земен червей, използуван за стръв (Arenicola marina).

lug2 n 1. âëà÷åíå, òåãëåíå, äúðïàíå; 2. ðl àì. ïðåâçåìêè; 3. àì. sl. òúïàê, äúðâåíÿê; to put the ~ on s.o. sl. âðúíêàì íÿêîãî çà ïàðè.

- lug3 n 1. ухо (и на кана); 2. наушник.

lug4 = lugsail.

- lug5 = lug-worm.

luge1

- [lu:j] n едноместна шейна.

luge2 v ïúðçàëÿì ñå ñ åäíîìåñòíà øåéíà.

- luggage ['l§gidj] n багаж.

luggage carrier

- ['l§gidj,kaeriъ] n багажник (на велосипед и пр.).

luggage-van

- ['l§gidjvaen] n жп. фургон.

lugger

- ['l§gъ] n мор. вид малка платноходка.

lugsail

- ['l§gseil] n мор. четириъгълно платно.

lugubrious

- [lu:'gu:briaes, lju:-] а печален, опечален; тъжен, мрачен, траурен.

lukewarm

- ['lu:kwo:m, 'lju:-] a 1. хладък; 2. прен. равнодушен; безразличен; хладен.

lull1

- [l§l] v 1. успокоявам; приспивам (дете и пр.) (и to ~ to sleep); 2. прен. приспивам (съмнения и пр.); 3. намалявам, стихвам, затихвам.

lull2 n (âðåìåííî) çàòèøèå (è ïðåí.).

- lullaby1 ['l§lъbai] n люлчина/приспивна песен.

lullaby2 v ïðèñïèâàì ñ ïåñåí.

- lulu ['lu:lu:] n ам. sl. някой/нещо чудесно; чудо човек.

lumbago

- [l§m'beigou] n мед. лумбаго.

lumbar

- ['l§mbъ] анат. I. а лумбален; II. n лумбален прешлен/вена и пр.

lumber-jacket

- ['l§mbъ,djaekit] n дебело затворено догоре яке.

lumber-mill

- ['l§mbъmil] n дъскорезница.

lumber-room

- ['l§mbъrum] n стая/килер за стари вещи.

lumber-yard

- ['l§mbъja:d] n ам. склад за дървен материал.

lumber1

- ['l§mbъ] n 1. вехтории, стари мебели, ненужни вещи; 2. ам. дървен материал.

lumber2 v 1. íàòðóïâàì, ñòðóïâàì, íàòúïêâàì (up); 2. ïðåí. îáðåìåíÿâàì, íàòðàïâàì (with); 3. ñåêà/ðåæà äúðâåí ìàòåðèàë.

- lumber3 v движа (се) тежко/тромаво, влача (се); трополя; изтрополявам (along, by, past).

lumbering

- ['l§mbъri¤] а движещ се тежко/с грохот; тромав.

lumberjack

- ['l§mbъdjaek] n дървар.

lumberman

- ['l§mbъmaen] n (pl -men) = lumberjack.

lumen

- ['lu:min] n 1. физ. лумен; 2. анат. лумен, прозирка; бот. кухина.

luminance

- ['lu:minъns] n блясък; излъчване; яркост.

luminary

- ['lu:minъri] n светило (и прен.).

luminescence

- [,lu:mi'nesns] n луминесценция.

luminosity

- [,lu:mi nositi] n 1. блясък, сияйност; 2. нещо блестящо.

luminous

- ['lu:minъs] a 1. сияен, лъчист, блестящ; луминесцентен (и за боя); 2. светлинен; на светлина; 3. прен. ясен, разбираем; осветляващ (даден въпрос); блестящ.

lumme

- ['l§mi] int sl. божичко! брей!

lummox

- ['l§mks] n тъпак, дървеняк.

lummy = lumme.

- lump1 [l§mp] n 1. буца, парче, блок; ~ in the/o.'s throat заседнала буца на гърлото (от вълнение); ~ sugar захар на бучки; ~ of sugar бучка захар; 2. подутина; цицина; 3. маса, куп; сбор; in the ~ 1) общо; 2) ангро, на едро; taken in the ~ общо взето; ~ sum 1) обща/глобална сума; 2) изплащане наведнъж (не на вноски); 4. едър/тромав човек; скучен човек; 5. разг. ам. пердах, бой; the ~ временни работници.

lump2 v 1. ñìåñâàì, ñúåäèíÿâàì, ñëàãàì çàåäíî, ñúáèðàì (áåçð

- lumpish ['l§mpi¦] a 1. тежък, тромав; 2. тъп; глупав; бавен.

lumpy

- ['l§mpi] a 1. който е на бучки/не е гладък (за сос и пр.); 2. неравен (за стил); 3. безформен; 4. набразден (за водна повърхност); 5. = lumpish 1.

lunacy

- ['lu:nъsi, 'lju:-] n лудост (u прен.); безумие.

lunar

- ['lu:nъ, 'lju:-] a 1. лунен; ~ distance астр. разстоянието от луната до слънцето/от луната до друга планета/звезда; ~ excursion module астр. лунен модул; ~ observation мор. намиране на географската дължина по луната; 2. сърповиден; 3. блед, слаб (за светлина, слава и пр.); 4. хим. сребърен; ~ caustic сребърен нитрат, адски камък.

lunate

- ['lu:neit, 'lju:-] а сърповиден.

lunatic

- ['lu:nъtik] I. a 1. луд, безумен; обезумял; 2. ексцентричен; щур; глупав; II. n душевноболен; лунатик (и прен.); ~ fringe ексцентрична групировка; най-ревностни/фанатични привърженици.

lunation

- [lu:'nei¦h, lju:-] n лунен месец.

lunch1

- [l§nt¦] n (лек) обед; закуска; to have/take/eat ~ обядвам.

lunch2 v 1. îáÿäâàì; ~ in îáÿäâàì â êúùè/â õîòåëà ñè; ~ out îáÿäâàì íàâúí; 2. äàâàì îáåä íà.

- luncheon ['l§nt¦ъn] n (официален) обед; ~ meat консерва от мляно месо.

luncheonette

- [,l§nt¦ъ'net] n закусвалня.

lunchroom

- ['l§nt¦rum] n закусвалня.

lunette

- [lu:'net, lju:-] n 1. арх., воен. люнет; 2. плоско стъкло на часовник.

lung

- [l§¤] n 1. анат. бял дроб; 2. зоол. дихателен орган (у безгръбначни животни); 3. мед. дихателен уред.

lunge1

- [l§ndj] n 1. дълго въже за обяздване/трениране на кон; 2. кръгъл плац за трениране на коне.

lunge2 v òðåíèðàì êîí.

- lunge3 n 1. фехт. напад; 2. хвърляне/мятане/втурване напред; скок.

lunge4 v 1. ôåõò. íàïàäàì; 2. áîêñ íàíàñÿì óäàð ñ ðàìî (at); 3. íàõâúðëÿì ñå (at).

- lunger ['l§¤ъ] n ам. sl. болен от туберкулоза.

lungwort

- ['l§¤wъ:t] n бот. медуница (Pulmonaria officinalis).

lunker

- ['l§¤kъ] n ам. разг. нещо голямо (особ. риба).

lunkhead

- ['l§¤khed] n ам. разг. глупак, тъпак.

lupin, lupine1

- ['lu:pin, 'lju:-] n бот. лупина (Lupinus).

lupine2

- ['lu:pain] a 1. вълчи (и прен.); 2. див, свиреп.

lupus

- ['lu:pъs, 'lju:-] n мед. кожна туберкулоза.

lurch1

- [lъ:t¦] v залитам; накланям се.

lurch2 n çàëèòàíå; íàêëàíÿíå; to give a ~ çàëèòàì: íàêëàíÿì ñå.

- lurch3 n: to leave s.o. in the ~ изоставям някого в критичен момент/беда.

lurcher

- ['lъ:t¦ъ] n 1. непородисто ловджийско куче, мелез; 2. ост. крадец на дребно, бракониер; 3. ост. шпионин.

lure1

- ['ljuъ] n 1. примамка (за сокол); стръв; 2. прен. примамка, съблазън; обаяние, чар.

lure2 v ïðèìàìâàì, ñúáëàçíÿâàì; to ~ away from îòêëîíÿâàì îò; to ~ s.o. on to òëàñêàì íÿêîãî êúì.

- lurid ['ljuъrid] a 1. огнен, пламтящ (за небе, залез); ярък, със силни цветове (за картина); 2. (мъртво)бледен; мрачен, зловещ; 3. сензационен; потресающ, трагичен, страшен, ужасен; to cast a ~ light on предавам / разкривам в сензационна / трагична светлина; 4. бот., зоол. жълтеникавокафяв.

lurk

- [lъ:k] v 1. крия се, скривам се (в засада); тая се, спотайвам се, притаявам се; 2. промъквам се; прокрадвам се; to have a ~ing sympathy for изпитвам скрито съчувствие/симпатия към. '

lurking-place

- ['lъ:ki¤pleis] n скривалище.

luscious

- ['l§¦ъs] a 1. много/прекалено сладък; приятен; силно ароматен; 2. преч. претрупан; пищен; 3. наситен с чувственост.

lush1

- [l§¦] а 1. сочен; 2. буен, избуял, тучен; 3. прен. претрупан; пищен; 4. чувствен.

lush2 n sl. 1. ñïèðòíà íàïèòêà/ïèòèå; 2. ïèÿíèöà.

- lush3 v sl. пия; напивам се.

lust1

- [l§st] n 1. силно желание, страст (for, of); ~ for power/money, etc. жажда за власт/пари и пр.; 2. страст, сласт, похот, сладострастие. (

lust2 v 1. ñèëíî æåëàÿ (after, for); 2. èçïèòâàì ñòðàñò/ïîõîò.

- luster aм. = lustre.

lustful

- ['l§stful] a похотлив, страстен, сладострастен.

lustily

- ['l§stili] adv с всички сили, здравата, юнашки; to shout ~ викам, колкото ми глас държи.

lustral

- ['l§strъl] а рел. очистителен, пречистващ.

lustrate

- ['l§streit] v рел. очиствам, пречиствам (чрез жертвоприношение, ритуал).

lustre1

- ['l§stъ] n 1. лъскавина, гланц, лустро; блясък, отблясък; 2. блясък, великолепие; слава, реноме, престиж; 3. (висулка на) полилей; 4. лъскав плат от памук и вълна.

lustre2 v ïðèäàâàì/ïðèäîáèâàì ãëàíö, ãëàíöèðàì.

- lustre3 n ист. петгодишен период

lustreless

- ['l§stъlis] a 1. матов, без блясък, мътен; 2. угаснал (за поглед).

lustrous

- ['l§strъs] a 1. лъскав, гланциран; 2. блестящ; 3. знаменит.

lusty

- ['l§sti] a 1. як, силен, здрав; жизнен, жив; ~ fellow здравеняк, юнак, юначага; 2. сърдечен, радостен; 3. солиден, обилен (за ядене и пр.).

lusus (naturae)

- ['lu:sъs (nъ'tu:ri:)] n лат. игра на природата; изрод.

lutanist

- ['lu:tъnist, 'lju:-] n изпълнител на лютня.

lute1

- [lu:t, lju:t] n муз. лютня.

lute2 n 1. öèìåíòîâà/ãëèíåíà çàìàçêà; 2. îâîùàðñêè ìàäæóí/êëåé (çè àøëàäèñâàíå); 3. ãóìåí óïëúòíèòåë (íè ñúä); 4. ñòð. ìàñòàð, øàáëîí.

- lute3 v 1. замазвам, запушвам със замазка; уплътнявам; 2. залепвам (с овощарски маджун).

luteous

- ['lu:tiъs, 'lju:-] n книж. тъмнооранжев.

lutheran

- ['1u:Ґъrъn, 'lju:-] I. n лютерански; II. n лютеран.

lutist

- ['lu:tist, 'lju:-] lutanist.

lux

- [l§ks] n (pl lux(es) [l§ks(iz)]) физ. лукс.

luxation

- [l§k'sei¦n] n мед. луксация, изкълчване.

luxe

- [luks] n лукс; de ~ луксозен.

luxuriance

- [l§g'zjuъriъns] n 1. изобилие, пищност; буен растеж; 2. прен. пищност; претрупаност, натруфеност (на стил).

luxuriant

- [l§g'zjuъriъnt] a 1. извънредно плодовит/плодороден, тучен (за земя); 2. изобилен, буен, пищен; избуял (за растителност); 3. пищен, богат (за въображение и пр.); цветист, претрупан, натруфен (за стил).

luxuriate

- [l§g'zjuъrieit] v 1. раста буйно/гъсто; 2. живея в охолство; 3. наслаждавам се (in на); to ~ in an armchair изтягам се блажено в кресло; to ~ in dreams опивам се от/отдавам се на блажени мечти.

luxurious

- [l§g'zjuъriъs] a 1. луксозен, разкошен, богат: 2. разточителен, е вкус към лукса/разкоша; който обича да си угажда; 3. претрупан, натруфен (за стил).

luxury

- ['l§k¦ъri] n 1. разкош, лукс; 2. луксозен предмет; table luxuries лакомства; 3. удоволствие, кеф; 4. attr луксозен; ~ article луксозен предмет; ~ tax данък върху луксозни предмети.

lycanthrope

- ['laikъnҐroup] n 1. фолкл. вълколак; човек, превърнат във вълк; 2. мед. болен от ликантропия.

lyceum

- [lai'siъm] n 1. школата на Аристотел; 2.салон за сказки; читалище, културен клуб.

lychgate = lich-gate.

- lycopodium [,laikъ'poudjъm] n бот. плавун.

lye

- [lai] n 1. хим. (концентриран разтвор на алкална) основа; 2. пепелива вода, луга; 3. силен алкален разтвор (за пране и чистене).

lying

- ['laii¤] а лъжлив; ~ prophet лъжепророк.

lying-in

- [,laii¤'in] n (процес на) раждане; ~ hospital родилен дом.

lyke-wake

- ['laikweik] n бдение над мъртвец.

lymph

- [limf] n 1. физиол. лимфа; 2. поет. бистра вода/извор; 3. мед. ваксина.

lymphatic

- [lim'faetik] I. a 1. анат. лимфатичен; 2. прен. флегматичен, муден, отпуснат; бледен; II. n анат. лимфатичен съд/жлеза.

lyncean

- [lin'si:ъn] a 1. зоол. на рис, рисов; 2. със силно/остро зрение.

lynch

- [lint¦] v линчувам.

lynch-law

- ['lint¦lo:] n закон на линч; саморазправа, линчуване.

lynx

- [li¤ks] n 1. зоол. рис; 2. рисова кожа.

lynx-eyed

- ['li¤ksaid] а със силно/остро зрение.

lyra

- ['laiъrъ] n acmp. Лира.

lyrate(d)

- ['laiъreit(id)] а зоол., бот. с форма на лира.

lyre

- ['laiъ] n муз. лира.

lyric

- ['lirik] I. a 1. лиричен, лирически; 2. муз. лиричен (за глас); ~ drama/stage опера; II. n 1. лирично стихотворение; 2. pl текст на песен.

lyrical

- ['lirikl] a 1. = lyric I. 1; 2. прочувствен, възторжен: to become quite ~ изпадам във възторг.

lyricism

- ['lirisizm] n 1. лиризъм, лиричност; 2. прочувственост, възторг.

lyricist

- ['lirisist] n лиричен поет. лирик; автор на популярни песни.

lyrist1

- ['laiъrist] n изпълнител на лира.

lyrist2

- ['lirist] = lyricist.

lysis

- ['laisis] n мед. разрушаване, лизис.

lysol

- ['laisol] n фарм. лизол.

m

- [em] n буквата M.

ma

- [mа:] n рaзг. ськр. от mamma.

mac

- [maek] n 1. рaзг. шотландец, 2. aм. sl. човек (особ. кaто обръщение).

macabre

- [mъ'ka:br] а фр. страховит, ужасен.

macadam

- [mъ'kaedъm] n 1. макадам, чакълена настилка (нa пьт); 2. attr с чакълена настилка.

macadamize

- [mъ'kaedъmaiz] v настилам (пьт) с чакъл.

macaque

- [mъ'ka:k] n зоол. макак (Масаса).

macaroni

- [,maekъ'rouni] n макарони.

macaronic

- [,maekъ'ronik] I. а. лит. макаронически, шеговит, изпъстрен с латинизирани съвременни думи; II. п обик. рl макаронически стихове/език.

macaroon

- [,maekъ'ru:n] n бадемова сладка; ореховка.

macaw

- [mъ'ko:] n зоол. ара (Ara).

mace

- [meis] n 1. боздуган; 2. жезъл. [meis] n сушена кора от индийско орехче.

macedoine

- [,maesei'dwa:n] n фр. 1. желирани плодове/ зеленчуци; 2. смесица.

macedonian

- [,maesi'dounjъn] и македонски.

macerate

- ['maesъreit] v 1. накисвам (се), омекчавам (се); 2. изтерзавам, мъча; изтощавам се, отслабвам много (от постене).

mach number

- ['maek,nлmbъ] n ав., физ. числото на Мах.

machete

- [mъ'tsheiti] n широк юж.-ам. нож, мачете.

machiavellian

- [,maekiъ'veliъn] а 1. макиавелски; 2. хитър, лукав, безскрупулен.

machinate

- ['maekineit] v правя интриги, интриганствувам, заговорнича.

machination

- [,maeki'neishn] n машинация, интрига.

machine

- [mъ'shi:n] n 1. машина; двигател; 2. агрегат, механизъм; 3. превозно средство, кола; велосипед; автомобил; самолет; 4. автомат (за кафе, цигари и пр.); 5. прен. апарат, машина (дьржавен, партиен); 6. attr 1) машинен, извършен/изработен от машина; 2) стандартизиран, стереотипен; ~ age векът на техниката. [mъ'shi:n] v 1. изработвам с машина; обработвам (метал); обработвам с рязане; 2. минавам (нещо) на шевна машина; 3. печ. печатам.

machine works

- [mъ'shi:nwъ:ks] n машиностроителен завод.

machine-gun

- [mъ'shi:ngлn] n картечница. [mъ'shi:ngлn] v (-nn-) обстрелвам с картечница.

machine-gunner

- [mъ'shi:n,gлnъ] n картечар.

machine-made

- [mъ'shi:nmeid] a 1. машинен, машинно изработен; 2. стандартен, стереотипен.

machine-shop

- [mъ'shi:nshop] n механична работилница/ цех.

machine-tool

- [mъ'shi:ntu:l] n тех. металорежеща/металообработваща машина.

machinery

- [mъ'shi:nъri] n 1. машинария, машини, съоръжения; 2. механизъм; 3. (социална/държавна и пр.) организация; организационен апарат; 4. лит. механични/свръхествествени средства, водещи до развръзка.

machinist

- [mъ'shi:nist] n 1. механик; шлосер механик; квалифициран работник (металик, стругар); 2. машиностроител; 3. машинист; 4. човек, който шие на машина.

macintosh

- [] mackintosh.

mack

- [maek] разг. mackintosh.

mackerel

- ['maekrъl] n зоол. скумрия (Scomber scombrus).

mackerel-sky

- ['maekrъlskai] n небе, покрито с перести облаци.

mackinaw

- ['maekino:] n 1. дебел (кариран) вълнен плат; палто/одеяло от такъв плат; 2. плоскодънна лодка (и ~ boat).

mackintosh

- ['maekintosh] n 1. мушама, импрегниран/непромокаем плат; 2. шлифер.

mackle

- ['maekl] n печ. макула, петно. ['maekl] v печ. зацапвам, размазвам.

macle

- ['maekl] n минер. 1. кристал близнак; 2. тъмно петно в минерал.

macrobiotic

- [,maekrobai'otik] a продължаващ живота, здравословен, натурален, вегетариански (за храна).

macrocephalic

- [,maekrosi'faelik] а с ненормално голяма глава.

macrocephalous

- [,maekro'sefъlъs] а с ненормално голяма глава.

macrocosm

- ['maekroukozm] n макрокосмос, вселената.

macron

- ['maekron] n фон. чертичка, знак за дължина над гласна (-).

macroscopic

- [,maekro'skopik] и макроскопичен, видим с просто око.

macula

- [' maekjulъ] n (рl -ae [-i:]) петно (на сльнцето, луната, кожaта и пр.), макула. Џmaculate ['maekjuleit] v 1. покривам с петна; 2. опетнявам.

mad

- [maed] а 1. луд, обезумял (и прен.); умопомрачен, умопобъркан; to go ~ полудявам; stark ~, raving ~, as ~ as a hatter/a March hare съвсем луд, луд за връзване; ~ with joy обезумял от радост: 2. прен. луд, лудешки, безумен; налудничав; необуздан; like ~ лудо, лудешки, бурно; 3. запален, побъркан (about, after, for, on по); 4. бесен (за куче и пр.); 5. разг. ядосан (at, with); 6. развихрен, яростен (за буря и пр.); 7. необуздано весел. [maed] v (-dd-) 1. ам. madden 1, 2; 2. ост. madden З; the ~ding crowd бясната/обезумялата тълпа.

madam

- ['maedъm] n 1. мадам, госпожо (обрьщение); 2. разг. съдържателка на публичен дом; 3. разг. нахакана жена.

madame

- ['maedъm] n (pl Mesdames [mei'da:m]); ськр. Mme фр. мадам, госпожа.

madcap

- ['maedkaep] n лудетина; щурчо. ['maedkaep] а налудничав; щур.

madden

- ['maedn] v 1. влудявам, подлудявам (някого); 2. дразня, раздразвам, вбесявам; 3. полудявам, загубвам ума си.

maddening

- ['maedni¤] а вбесяващ; it's ~! да се пукнеш от яд!

madder

- ['maedъ] n 1. бот. брош (Rubia tinctoria); 2. червена боя, добита от корените на броша; 3. хим. ализарин (боя).

made

- [] вж. make. [meid] a 1. направен, изработен, фабрикуван; приготвен, сготвен (от няколко продукти); ~ to measure/order (направен) по поръчка/мярка; ~ of money разг. много богат, паралия; 2. (добре) сложен (за човешка фигура); slightly ~ дребен; 3. сполучил, преуспял; ~ man преуспял човек; he's a ~ man наредил се е (в живота); to have it ~ sl всичко ми е наред, рабогата ми е сигурна/опечена.

made-up

- ['meidлp] а 1. измислен; скалъпен; 2. гримиран; 3. (твърдо) решен.

madeira

- [mъ'diъrъ] n Мадейра (вино); ~ cake вид пандишпан.

madhouse

- ['maedhaus] n лудница (и прен.).

madman

- ['maedmъn] n (pl -men) луд човек.

madness

- ['maednis] n 1. лудост, умопомрачение; 2. бяс (у животните); 3. разг. бяс, ярост.

madonna-lily

- [mъ'donъ,lili] n бяла лилия, крем, бял крин (Lilium candidum).

madrigal

- ['maedrigъl] n мадригал.

mae West

- [,mei'west] n ав. sl. спасителен пояс.

maecenas

- ['mi:si:nъs] n меценат.

maelstrom

- ['meilstrom] n водовъртеж (и прен.).

maenad

- ['mi:naed] n 1. мит. менада, вакханка; 2. разярена жена.

maestoso

- [,ma:e'stouzou] аdv. муз. маестозо, тържествено.

maestro

- [mа:'estrou] n ит. маестро.

maffick

- ['maefik] v манифестирам и шумно ликувам по улиците.

mafia

- ['maefiъ]п мафия.

mafioso

- [,maefi'ousou] n (pl -si [-si:]) ит. член на мафията.

mag

- [maeg] n 1. magazine 3; 2. magnesium; 3. magneto.

magazine

- [,maegъ'zi:n] n 1. военен склад; муниционен склад; 2. магазин (на пушка, машина); 3. списание; 4. кино, фот. касета.

magdalen

- ['maegdalin] n 1. разкаяла се проститутка; 2. поправителен дом за такива проститутки.

mage

- [meid©] n ост. влъхва; магьосник.

magenta

- [тъ'd©entъ] n 1. пурпурна анилинова боя; 2. пурпурен цвят.

maggot

- ['maegъt] n 1. личинка (особ. на кьщната муха); 2. прищявка, каприз; странна идея.

maggoty

- ['maegъti] а 1. пълен с личинки, червясъл; 2. капризен.

magi

- [] вж. magus.

magic

- ['maed©ik] n 1. магия, вълшебство, магьосничество; black ~ черна магия с помощта на дявола; white ~ магия с помощта на божествени сили; 2. обаяние, чар; 3. attr магически, вълшебен; чародеен.

magical

- ['maed©ikl] а магически.

magician

- [mъ'd©ishn] n 1. магьосник, вълшебник; чародей; заклинател; 2. фокусник, илюзионист.

magisterial

- [,maed©iistiъriъl] а 1. господарски, заповеднически; важен; 2. съдийски (за звание); кандидатски (за научна степен); 3. авторитетен.

magistracy

- ['maed©istrъsi] n 1. съдийско звание/сан/длъжност; период на съдийска служба; 2. събир. съдийство.

magistrate

- ['maed©istreit] n 1. съдия, магистрат; 2. мирови съдия; examining/investigating ~ съдия-следовател; 3. ам. висше длъжностно лице, държавен ръководител.

magma

- ['maegmъ] n геол. магма.

magnanimity

- [,maegnъ'nimiti] n великодушие, благородство.

magnanimous

- [maeg'naenimъs] а великодушен; възвишен, благороден.

magnate

- ['maegneit] n магнат.

magnesia

- [maeg'mi:shъ] n 1. магнезиев окис; магнезия; 2. фарм. магнезиев карбонат.

magnesium

- [maeg'ni:zjъm] n хим. магнезий.

magnet

- ['maegnit] n магнит (и прен.).

magnetic

- [maeg'netik] а 1. магнитен, магнетичен (и прен.); ~ needle стрелка (на компас и пр.), указател; 2. хипнотизиращ, магнетичен; 3. силно привлекателен.

magnetics

- [maeg'netiks] n pl с гл. в sing физ. магнетизъм.

magnetism

- ['maegnitizъm] n 1. магнетизъм (и прен.); 2. магнитни свойства; 3. лично обаяние, чар.

magnetite

- ['maegnitait] n минер. магнетит.

magnetize

- [''maegnitaiz] v 1. магнетизирам (се), намагнетизирам; 2. обайвам, силно привличам; 3. ост. хипнотизирам.

magneto

- [maeg'ni:tou] n ел. магнето, магнитноелектрическа машина.

magneton

- ['maegniton] n физ. магнетон.

magnificat

- [maeg'nifikaet] n 1. цьрк. хвалебствен псалм; 2. муз. магнификат.

magnification

- [,maegnifi'keishn] n I. увеличение; 2. венцехваление.

magnificcnce

- [maeg'nifisns] n великолепие, величественост, величие.

magnificent

- [maeg'nifisnt] а 1. великолепен; величествен; 2. разг. разкошен, чудесен.

magnifico

- [maeg'nifikou] n ит. 1. венециански благородник; велможа: 2. високопоставен/важен човек.

magnifier

- ['maegnifaiъ] n 1. увеличително стъкло, лупа; 2. човек, склонен да възхвалява/преувеличава.

magnify

- ['maegnifai] v 1. увеличавам (образ), усилвам (тон); ~ing glass увеличително стъкло, лупа; 2. величая, възхвалявам; 3. преувеличавам.

magniloquence

- [maeg'nilokwъns] n велеречие, надутост, високопарност.

magniloquent

- [maeg'nilokwъnt] а велеречив, надут, високопарен.

magnitude

- ['maegnitju:d] n 1. големина, величина, стелен; размери; 2. важност, значение; 3. астр. величина.

magnolia

- [maeg'nouljъ] n бот. магнолия.

magnum

- ['maegnъm] n голяма винена бутилка за 2,2 л.

magpie

- ['maegpai] n 1. сврака (Pica); 2. бърборко; 3. Крадец на дребно; 4. (попадение във) външен предпоследен кръг на мишена.

magus

- ['meigъs] n (pl magi ['meid©ai]) маг; the Magi биол. влъхвите.

magyar

- ['maegja:] n 1. унгарец; 2. унгарски език; 3. Attr унгарски, маджарски.

mah-jong

- [ma:'d©o¤] n маджонг (китайска хазартна игра).

mah-jongg

- [ma:'d©o¤] n маджонг (китайска хазартна игра).

maharaja

- [,ma:hъ'ra:d©ъ]n инд. махараджа.

maharance

- [,mа:hъ'ra:n] n инд. съпруга на махараджа, махарани.

maharani

- [,mа:hъ'ra:ni] n инд. съпруга на махараджа, махарани.

mahatma

- [mъ'ha:tmъ] n инд. махатма; мъдрец; високоуважаван човек.

mahogany

- [mъ'hogъni] n 1. махагон(ово дърво); 2. махагонов цвят; 3. attr махагонов; to have o.'s knees under s.o.'s ~ радвам се на гостоприемството на някого.

mahometan

- [mъ'homitъn] Mohammedan.

mahout

- [mъ'haut] n англоинд. водач на слон.

maid

- [meid] n 1. ост., поет. мома, девойка, девица; 2. домашна прислужница; ~ of all work прислужница за обща работа; the M. (of Orleans) Жана д'Арк, Орлеанската дева.

maid-in-waiting

- [,meidin'weiti¤] n придворна дама.

maid-of-honour

- [,meidъv'onъ] n 1. придворна дама; 2. ам. шаферка; 3. готв. вид сладкиш.

maiden

- ['meidn] n 1. поет. maid 1; 2. ист. вид гилотина; 3. кон, който не е печелил състезание (и ~ horse); 4. attr 1) неомъжена; момински; ~ lady госпожица; ~ name бащино име (на омъжена жена); 2) девствен; 3) неопитен; неизпитан; нов; пръв; ~ attempt/battle/flight/voyage/speech, etc. пръв опит/битка/полет/пътуване/реч и пр.; ~ soldier войник, който не е получил бойно кръщение; ~ fortress непревзета крепост; ~ over крикет серия от топки, при който не са спечелени точки.

maiden-hair

- ['meidnhЁъ] n бот. богородичен косъм (Adiantum capillus-veneris).

maidenhead

- ['meidnhed] n 1. девственост; 2. анат. химен.

maidenhood

- ['meidnhud] n 1. моминство; 2. девственост.

maidenly

- ['meidnli] a 1. момински; 2. скромен, свенлив; 3. нежен.

maidservant

- ['meid,sъ:vъnt] n домашна прислужница.

maieutic

- [mei'ju:tik] а фил. евристичен.

mail

- [meil] n 1. ризница, броня; 2. зоол. черупка (на костенурка, рак и пр.). [meil] v обличам в/покривам с ризница; ~ed fist прен. груба сила, железен юмрук. [meil] n 1. и рl поща, кореспонденция; писма и колети, пратени заедно; 2. поща, пощенска служба; 3. пощенски влак/кораб/чувал (и ~ train/boat/bag); 4. Attr пощенски. [meil] v пращам по пощата; пускам (писмо).

mail carrier

- ['meil,kaeriъ] n ам. пощенски раздавач.

mail order

- ['meil,o:dъ] n тьрг. поръчка по пощата.

mail-cart

- ['meilka:t] n 1. ост. пощенска кола; 2. детска количка.

mailbox

- ['meilboks] n ам. пощенска кутия.

mailer

- ['meilъ] n ам. 1. подател; 2. машина за адресиране на писма; 3. опаковка за пощенска пратка.

maillot

- [mae'jou] n фр. 1. дамски бански костюм; 2. трико (на акробат и пр.).

mailman

- ['meilmъn] n (pl -men) ам. пощенски раздавач.

maim

- [meim] v осакатявам (и прен.), повреждам.

main

- [mein] I. a 1. главен, основен, най-важен; the ~ body воен. главните сили; ~ office тьрг. седалище, централа, дирекция; 2. силен, мощен; by ~ force със сила, насилствено; II. п 1. главна/най-важна част; in the ~ главно; най-много; общо взето; 2. главен водопровод/газопровод/електропровод/кабел, магистрала, колектор; town ~s градска канализационна/водопроводна мрежа; 3. поет. океан; открито море; the Spanish M. североизточното крайбрежие на Южна Америка; Карибско море; 4. поет. mainland; 5. мор. гротмачта. [mein] n 1. хазартна игра със зарове; 2. борба между петли.

main line

- ['meinlain] n 1. жп. централна линия; 2. ам. магистрала; 3. sl. главна вена; венозна инжекция с наркотик.

main stem

- ['meinstem] n ам. 1. бот. главно стъбло; 2. главна артерия/направление (на път, река); 3. sl. главна улица.

mainland

- ['meinlaend] n земя, суша, континент.

mainline

- ['meinlain] v sl. инжектирам наркотик венозно.

mainly

- ['meinli] adv главно.

mainmast

- ['meinma:st] main II 5.

mainsail

- [meinseil] n мор. грот.

mainspring

- ['meinspri¤] n 1. главна пружина (на часовник и пр.); 2. главен мотив/подбуда/причина.

mainstay

- ['meinstei] n 1. мор. гротщаг; 2. прен. устои, опора.

mainstream

- ['meinstri:m] n 1. речна система; 2. прен. преобладаваща насока (в изкуство, политика, мода и пр.); 3. муз. суинг, вид джаз.

maintain

- [mein'tein] v 1. поддържам, издържам, храня; 2. поддържам (в добро състояние, изправност); 3. поддържам, отстоявам. защищавам (кауза и пр.); 4. запазвам, продължавам (да имам и пр.) (отношения и пр.); 5. държа (персонал, прислуга); 6. твърдя, заявявам; 7. тех. поддържам, обслужвам, експлоатирам; ~ed school държавно училище.

maintenance

- ['meintъnъns] n 1. поддържане, издържане, издръжка (и юр.); 2. поддържане (в изправност); 3. тех. експлоатация; 4. поддържане, подкрепа (на кауза и пр.); 5. юр. поддържане с користна цел на една от страните; 6. attr тех. ремонтен; cap of ~ церемониална шапка на херцог/крал и пр.

maintop

- ['meintop] n мор. гротмарс.

maiolica

- [mъ'joliks] majolica.

maisonette

- [,meizъ'net] n 1. малка къща; 2. дадена под наем част от къща с отделен вход (обик. на два етажа); 3. мезонет.

maize

- [meiz] n 1. царевица (Zea mays); 2. жълт цвят.

majestic

- [mъ'd©estik] а величествен, царствен.

majesty

- ['maed©ъsti] n 1. величественост; величие; величавост; 2. върховна власт; суверенитет; 3. M. величество (титла).

majolica

- [mъ'd©olikъ] n майолика (вид керамика).

major

- ['meid©ъ] I. а 1. (по-)голям; (по-)важен, главен, значителен; старши; Jones ~ уч. големият Джоунс (от двама братя); 2. юр. пълнолетен; 3. лог. пръв, главен (за член на силогизъм); 4. муз. мажорен; 5. карти мажорен; 6. унив. пръв, главен (за специалност); II. п 1. юр. пълнолетен човек; 2. воен. майор; 3. ам. унив. главен предмет; човек, специализирал по даден предмет; 4. лог. главно съждение (в силогизъм); 5. муз. мажорна гама/ключ/интервал. ['meid©ъ] v ам. специализирам (се) (in).

major-domo

- [,meid©ъ'doumou] n (pl -os) мaйopдoм,икoнoм.

major-general

- [,meid©ъ'd©enъrъl] n генерал-майор.

majority

- [mъ'd©oriti] n 1. мнозинство, болшинство; the ~ of people повечето хора; to join the ~ прен. умирам; 2. юр. пълнолетие; to attain/obtain o.'s ~ ставам пълнолетен; 3. воен. майорски чин/ранг; 4. attr мажоритарен; ~ rule пол. принцип на абсолютно мнозинство (половината плюс един глас).

majuscule

- ['maed©ъskju:l] n голяма/главна буква.

make

- [meik] v (made [meid]) 1. правя; изработвам; произвеждам; построявам, изграждам; фабрикувам; създавам; съчинявам, написвам; съставям (документ); to ~ a joke пускам шега, шегувам се; to ~ one наддавам бримка (при плетене); 2. правя, причинявам, предизвиквам, създавам; 3. оправям (и легло); нареждам; приготовлявам, приготвям, стъкмявам; to ~ a fire паля/клада огън; to ~ tea/coffee правя/приготвям чай/кафе; 4. образувам, формирам, развивам; to ~ o.s. формирам характера си; издигам се сам; to ~ o.'s own life сам нареждам/устройвам живота си; 5. със същ. или прил. образува фразеологичен гл. със значението на съответното същ. и прил.; to ~ excuses извинявам се; to ~ merry веселя се; to ~ no doubt не се съмнявам; 6. правя, равнявам се/възлизам на; съставлявам, съм; представлявам; съставна част съм на; this book ~s pleasant reading тази книга се чете с удоволствие/е много приятно четиво; will you ~ one of the party? ще дойдете ли с нас? 7. печеляп спечелвам си (име и пр.); правя (пари, състояние); имам (печалба, загуба); изкарвам (прехраната си); to ~ enemies спечелвам си врагове; you will ~ more of it than I shall ще ти свърши повече работа, откодкото на мен; to ~ tricks карти правя/печеля взятки; your king won't ~ until you've drawn trumps попът ти няма да стане, докато не изтеглиш козовете; 8. считам, смятам, преценявам (че е); what time do you ~ it? колко мислиш, че е часът? колко е часът по твоя часовник? I ~ the distance ten miles според мен разстоянието е десет мили; 9. ставам, оказвам се; he will ~ a good teacher от него ще стане/излезе добър учител; 10. правя (някого някакьв); избирам, назначавам (някого за нещо); to ~ s.o. happy правя някого щастлив, ощастливявам някого; to ~ s.o. an earl/a judge правя някого граф/назначавам някого за съдия: to ~ it understood (that) давам да се разбере (че); 11. карам, накарвам, принуждавам, правя (с inf без to); I made him go накарах го да отиде, to ~ the fire burn разпалвам огъня; to ~ s.o. laugh разсмивам някого; 12. правя (се на); изкарвам (се); представям като; he's not the fool some ~ him не e толкова глупав, колкото го изкарват; this portrait ~s him too old този портрет го прави/изкарва много стар; 13. създавам, правя да преуспее; издигам, прославям; this film made him този филм го лансира/издигна/прослави; it will ~ or break/mar him или ще го прослави, или ще го провали; this made his day това му осигури успеха; 14. мор. съзирам, виждам (земя); пристигам в, стигам до; 15. изминавам, пропътувам, покривам (километри в час и пр., разстояние); 16. успявам да (хвана/стигна до/влезна в/спя с жена); to ~ a train успявам да хвана влак; to ~ the team успявам да вляза в отбора; to ~ it 1) успявам да измина известно разстояние; 2) успявам; 3) sl. имам полови сношения (with с); 17. отбелязвам, печеля точки (в игра); 18. понечвам, посягам (да) (и с as if/though to с inf); he made to reply понечи да отговори; he made as though to strike me посегна да ме удари; 19. ел. включвам; 20. бъркам, разбърквам (карти); - can you come at six? - ~ it half past six - можеш ли да дойдеш в шест часа? - нека да е шест и половина; to ~ a good dinner нахранвам се добре; to ~ a day/a week, etc. of it прекарвам цял ден/цялата седмица някъде (в някакво занимание); to ~ do with минавам/задоволявам се с; he's as honest/clever as they ~ them ('em) той e извънредно честен/страшно умен; to show what one is made of показвам на какво съм способен; make after хуквам подир, подгонвам; make at хвърлям се върху, нападам; make away избягвам, офейквам; make away with 1) задигам, отмъквам; 2) прахосвам; 3) (до)изяждам; 4) убивам, ликвидирам; to ~ away with o.s. разг. самоубивам се; make for 1) запътвам се/тръгвам за, отправям се към; 2) допринасям/спомагам за; 3) нападам, нахвърлям се върху; to ~ a break for it опитвам се да избягам, избягвам; make into правя на, превръщам в; make of 1 ) правя (neщo) от; 2) разбирам, схващам, проумявам; считам, смятам; I can ~ little/nothing of it почти нищо не разбирам; не мога да го проумея; to ~ a success of s.th. успявам в нещо; to ~ the worst of s.th. не правя никакви усилия да преодолея нещо; make off избягвам, офейквам, запрашвам; измъквам се; make off with make away with 1, 2; make out 1) написвам, издавам (чек); съставям (документ и пр.); попълвам (формуляр); 2) разбирам, проумявам; схващам; 3) разчитам, разгадавам, дешифрирам; 4) стигам до заключение; how do you ~ that out ? как стигаш до това заключение? 5) изкарвам (някого някакъв), твърдя, че (някой, нещо) e; it is not the cure that everyone ~s it out to be лекарството не e така ефикасно, както го изкарват; 6) съзирам, забелязвам; 7) (пре)успявам; върви ми; how are you making out in your new job? как върви новата ти работа? how are you making out with Mary? как върви любовта ти с Мери? 8) ам. представям/очертавам точно/подробно; make over 1) прехвърлям; дарявам (имот и пр.); 2) преправям (дреха и пр.); преустройвам (сграда); префасонирвам, преобразувам; make through: to ~ it through to успявам да стигна до; make up 1) попълвам (брой, количество); закръглям (сума); допълвам (дохода си); 2) възстановявам си (загубечи пари, позиции и пр.); спечелвам обратно; компенсирам, наваксвам; обезщетявам (for); to ~ up lost ground възстановявам си загубени позиции; наваксвам загубеното; 3) приготвям; увивам. пакетирам. правя на вързоп/пакет; 4) форм. изпълнявам (рецепта); 5) оправям, нагласявам (легло); стъквам. добавям гориво на (огън); ушивам, изработвам; customer's own material made up изработваме (костюми и пр.) с плат на клиента; 6) съставям (списък и пр.), изготвям (документ); 7) образувам; формирам; съставям; society is made up of обществото се състои от/е съставено от; to ~ up a four карти образувам каре/четворка; 8) съчинявам, измислям; 9) изглаждам (спор); to ~ up a quarrel, to ~ it up (with) помирявам се, сдобрявам се (с); 10) печ. връзвам (на страчици, колони); 11) гримирам (се); 12) to ~ up to s.o. докарвам се някому, лаская някого; 13) to ~ s.th. up to s.o. давам нещо на някого като компенсация/обезщетение; make up for компенсирам; to ~ up for lost time наваксвам загубено време; to ~ up to s.o. for s.th. make up 14) make with sl. побързвам с; ~ with the drinks! давай по-бързо питието! [meik] n 1. модел, фасон; 2. търг. марка: направа, производство, фабрикация: our own ~ собствено производство; 3. телосложение; man of slight ~ дребен човек: 4. прен. характер, нрав; 5. добив; произвоство; 6. ел. включване, съединяване; to be on the ~ sl. 1) гледам да се издигна/да забогатея по безскрупулен начин; правя кариера: 2) търся си партньор (за секс).

make-belief

- ['meikbi,li:f] make-believe 1.

make-believe

- ['meikbi,li:v] n 1. преструване; 2. измислица; 3. игра на ужким; 4. attr на шега, на ужким: мним.

make-do

- ['meikdu:] makeshift.

make-up

- ['meikлp] n 1. грим и костюми на актьор; козметични средства (и театр.); ~ man гримьор; 2. строеж, конструкция; 3. състав; съставяне; 4. природа, характер, нрав; 5. печ. връзване (на набор) в страници; 6. ам. поправителен излит (и ~ exam); 7. шег. измислица, измислена история.

make-weight

- ['meikweit] n 1. добавка (за допълване на тегло); 2. човек, който допълва даден брой; 3. прен. бройка; дребен/маловажен факт, добавен, за да засили кауза и пр.; as a ~ 1) за да допълни теглото; 2) разг. за калабалък/бройка.

maker

- ['meikъ] n 1. производител; фабрикант; конструктор (на машина); 2. творец, създател.

makeshift

- ['meikshift] n 1. заместител; временно/импровизирано средство; 2. attr временен; импровизиран.

making

- ['meiki¤] n 1. създаване, сътворение; строеж, построяване; приготвяне; направа, производство, фабрикуване; ушиване, шев (на дрехи); съчиняване (на стихотворение); the blouse was of her own ~ тя сама си уши тази блуза; to be the ~ of осигурявам успеха/благоприятното развитие на: 2. развой, развитие; in the ~ в процес на създаване/развитие, зараждащ се; 3. pl качества, заложби, данни; 4. pl печалби; 5. ам. pl материали (зи изработване на нещо); 6. изделие; продукция.

malacca cane

- [mъ'laekъ'kein] n бастун от палмово дърво.

malachite

- ['maelъkait] n минер. малахит.

maladjusted

- [,maelъ'd©лstid] и неприспособен (to).

maladjustment

- [,maelъ'dgлstmъnt] n неприспособеност; неприспособяване.

maladministration

- ['maelъd,mini'steishn] n лошо управление.

maladroit

- [,maelъ'droit] и 1. тромав, несръчен; 2. нетактичен.

malady

- ['maelъdi] n болест, страдание.

malaga

- ['maelъgъ] n малага (вино).

malagassy

- [,maelъ'gaesi] I. n мадагаскарски; ll. n 1. малгашки език; 2. мадагаскарец.

malaise

- [mae'leiz] n фр. 1. (физическо) неразположение; 2. безпокойство, неспокойствие.

malamute

- ['maelъmju:t] n порода ескимоско куче.

malapert

- ['maelъpъ:t] ост. I. a нахален, дързък; II. п нахалник.

malapropism

- ['maelъpropizm] n смешна/неуместна употреба на дума.

malapropos

- [,mael'aeprъpou] I. a неподходящ, неуместен; II. п неподходяща/неуместна забележка/постъпка. [,mael'aeprъpou] adv неуместно, не на място.

malaria

- [mъ'lЁъriъ] n 1. мед. малария; 2. ост. миазми {в блатиста местност).

malarial

- [mъ'lЁъriъ] a мед. маларичен.

malarious

- [mъ'lЁъriъs] a мед. маларичен.

malarkey

- [mъ'la:ki] n sl. глупости.

malarky

- [mъ'la:ki] n sl. глупости.

malay

- [mъ'lei] I. a малайски; II. n 1. малаец; 2. малайски език.

malayan

- [mъ'leiъn] Malay I.

malcontent

- ['maelkъn,tent] I. a недоволен; бунтовнически; II. п 1. недоволник: бунтар; 2. недоволство, брожение.

male

- [meil] I. a 1. мъжки, от мъжки пол; ~ heir наследник; 2. мъжки. мъжествен; силен; 3. тех. който влиза в друг детайл; II. п мъж; животно от мъжки пол, самец.

malediction

- [,maeli'dikshn] n проклятие, проклинане.

malefactor

- ['maelifaektъ] n злосторник; престъпник.

malefic

- [mъ'lefik] a (зло)вреден, злотворен, лош (особ. за магия).

maleficent

- [mъ'lefisnt] a 1. вреден, пакостен (to); злобен; злосторен; 2. престъпен, лош.

malemute

- [] malamute.

malevolence

- [mъ'levъlъns] n злоба, злост, неприязън; зла воля.

malevolent

- [mъ'levъlъnt] a злобен, неприязнен; зле настроен; отмъстителен.

malfeasance

- [mael'fi:zns] n юр. злоупотреба, престъпление (особ. на служебно лице).

malformation

- [,maelfo:'meishn] n деформация; уродливост.

malformed

- [,mael'fo:md] а деформиран; уродлив.

malfunction

- [,mael'fл¤kshn] n неизправност; ненормална работа на механизъм.

malic

- ['meilik] а хим. ябълчен.

malice

- ['maelis] n 1. злоба, зла воля, злост; злонамереност; to bear s.o. ~, to bear ~ to/towards s.o. имам/храня лоши чувства към някого; 2. юр. умисъл; with/of/through ~ prepense, with ~ aforethought с умисъл, злонамерено.

malicious

- [mъlishъs] а злобен, зложелателен, злонамерен, зле настроен.

malign

- [mъ'lain] а 1. лош, зъл, злостен; 2. зловреден, пагубен; 3. мед. malignant. [mъ'lain] v злепоставям, клеветя, злословя.

malignancy

- [mъ'lignъnsi] n 1. злоба; 2. зловредност, пагубност; 3. мед. злокачественост.

malignant

- [mъ'lignъnt] a 1. злобен, злостен, зле настроен, зъл, лош: 2. зловреден: 3. мед. злокачествен.

malignity

- [mъ'ligniti] n 1. malevolence, malignancy; 2. злостна проява/забележка.

malinger

- [mъ'li¤gъ] v симулирам, преструвам се на болен.

malingerer

- [mъ'li¤gъrъ] n симулант, мним болен.

mall

- [mo:l] n 1. алея; the М. [mael] алея в парка Сейнт Джеймс в Лондон; 2. ам. алея за пешеходци на булевард; 3. ам. търговски център, затворен за автомобили; 4. ист. (голям дървен чук за) играта pall mall.

mallard

- ['maelъd] n зоол. зеленоглава патица (Anas platyrhynchos).

malleability

- [,maeliъ'biliti] n 1. ковкост; 2. отстъпчивост; податливост.

malleable

- ['maeliъbl] a 1. ковък; 2. отстъпчив, мек; податлив.

mallemuck

- ['maelimлk] n зоол. буревестник (Fulmarus glacialis).

mallet

- ['maelit] n 1. дървен чук (и зa крокет); 2. пръчка за поло.

mallow

- ['maelou] n бот. слез (Malva sylvestris).

malm

- [ma:m] n 1. геол. малм: (сиво)бял варовик; 2. стр. смес от глина и варовик за правене на тухли.

malmsey

- ['ma:mzi] n малвазия (кино).

malnutrition

- [,maelnju:'trishn] n недохранване.

malodorous

- [mael'oudъrъs] a зловонен.

malpractice

- [,mael'praektis] n 1. нарушение (нa зaконa); 2. лекарска/професионална небрежност: 3. злоупотреба със служебно положение.

malt

- [mo:lt] n малц; слад; ~ liquor бира. [mo:lt] v правя/ставам на малц.

malt-house

- ['mo:lthaus] n пивоварна.

maltese

- [,mo:l'ti:z] I. a малтийски; II. п 1. малтиец; 2. малтийски език.

maltose

- ['mo:ltous] n хим. малтоза.

maltreat

- [,mael'tri:t] v отнасям се зле към, малтретирам.

maltreatment

- [,mael'tri:tmъnt] n грубо отнасяне.малтретиране.

maltster

- ['mo:ltstъ] n производител на малц.

malversation

- [,maelvъ:'seishn] n злоупотреба със служебно положение/пари.

mam

- [maem] n рaзг. 1. мама; 2. госпожа, мадам.

mama

- [] mamma.

mamba

- ['maembъ] n вид отровна африканска змия (Dendroaspis).

mambo

- ['maembou] n танц, подобен на румба.

mamilla

- [mъ'milъ] n (pl -ae [-i:] ) анат. зърно (на гърда); цицка.

mamma

- [mъ'ma:] n мама. ['aemъ] n (pl -ae [-i:] ) млечна жлеза; гърда.

mammal

- ['maeml] n зоол. бозайник, млекопитаещо.

mammilla

- [] mamilla.

mammon

- ['maemъn] n 1. мит. M. Мамон, древносирийски бог на парите; 2. мамон, богатство, алчност, корист, сребролюбие.

mammoth

- ['aemъҐ] n 1. пилеонт. мамонт, мамут; 2. аttr гигантски, огромен.

mammy

- ['maemi] n 1. мама; 2. aм. дойка негърка; стара слугиня негърка.

man

- [maen] n (pl men [men]) 1. човек, мъж; pl хора; family ~ семеен човек; o. s ~ of business личен агент, представител; личен адвокат; ~ of God свят човек, духовно лице; ~ of law правник, юрист; ~ of the day герой на деня; city ~ лондонски търговец/финансист; ~ about town светски човек; no ~ никой; red ~ индианец, червенокож; to a ~ (всички) до един, до последния човек; 2. човечество, човешки род; З. човек, кой да е, всеки; a ~ has the right to speak човек/всеки има право да говори; 4. мъж, мъжествен/смел човек; to be a/to play the ~ проявавам смелост; държа се като мъж/мъжки; to be ~ enough to имам куража да; 5. слуга, прислужник; воен. ординарец; 6. съпруг, мъж; 7. обик. рl работници; служещи; 8. воен., мор. рl войници, редници, моряци; 9. ист. васал; 10. сп. играч; 11. шахм. фигура; 12. човече, драги, приятелю (при обръщение); ~ ! бе човек! my good ~ приятелю (снизходително); 13. attr мъжки; ~ cook готвач; ~ and boy от дете, от детинството си; ~ to ~ откровен(о); I'm your ~! дадено! съгласен съм! на твое разположение съм! he's just the ~ for me тъкмо такъв човек ми трябва; good ~ ! браво! to be o.'s own ~ l) господар съм на себе си, независим съм, имам свобода на действие; 2) с ума си съм. [maen] v (-nn-) 1. попълвам състава/екипажа на; набирам работна ръка за; поставям хора при; заемам мястото си/заставам при; 2. насърчавам, окуражавам; to ~ o.s. давам си кураж, събирам смелост.

man-at-arms

- [maenъt'a:mz] n (pl men-at-arms) ист. войник, боец.

man-day

- ['maendei] n човекоден.

man-eater

- ['maen,i:tъ] n 1. канибал, човекоядец; 2. животно стръвник (особ. тигьр, льв, акула).

man-hole

- ['maenhoul] n тех. люк; гърло; гърловина; наблюдателен отвор.

man-hour

- ['maenauъ] n човекочас.

man-made

- ['maenmeid] а направен/сътворен/произведен от човека; изкуствен; ~ fibres синтетични влакна.

man-of-war

- [,maenъv'wo:] n (pl men-of-war [men-] ) боен кораб.

man-size

- ['maensaiz] а 1. (като) за мъж; мъжки; 2.голям.

man-sized

- ['maensaizd] man-size.

man-trap

- ['maentraep] n капан за хващане на бракониери и пр.

mana

- ['ma:nъ] n 1. свръхестествено излъчване; 2. авторитет, морално влияние, престиж.

manacle

- ['maenъkl] n 1. обик. pl окови, белезници; 2. пречка, спънка. ['maenъkl] v слагам окови/белезници на.

manage

- ['maenid©] v 1. ръководя; управлявам; водя, въртя (тьрговия, домакинство); 2. гледам, надзиравам, държа под контрол (деца и пр.); укротявам, обуздавам (животни); he's a difficult person to ~ той ни се води, ни се кара; З. боравя/работя/манипулирам с (инструмент, сечиво); 4. справям се (with с); успявам, съумявам, смогвам; оправям се; to ~ well добре се справям (с работата си); if l can't borrow the money, l shall have to ~ without ако не мога да взема на заем парите, ще трябва да се справя и без тях; a hundred pounds is the most l can ~ повече от сто лири не мога да дам; she ~ d a smile тя успя да се усмихне; 5. отнасям се тактично с; въртя (някого); 6. използувам икономично; 7. разг. изяждам; can you ~ another piece of cake? можеш ли да изядеш още едно парче кейк?

manageability

- [,maenid©ъ'biliti] n пoдaтливocт; пocлушaниe.

manageable

- ['maenid©ъbl] а податлив; укротим, послушен; сговорчив; лесно управляем.

management

- ['maenid©mъnt] n 1. ръководство; управление; управляване; дирекция; управа; 2. манипулиране; З. справяне (с работа); 4. грижливо/умело/тактично отнасяне (с хора), такт.

manager

- ['maenid©ъ] n 1. управител, директор; началник; ръководител; надзирател; уредник; администратор; 2. домакиня; my wife is an excellent ~ жена ми отлично се справя с домакинството.

manageress

- [,maenid©ъ'res] ж.р. от manager 1.

managerial

- [,maeni'd©ъrial] а от/на ръководството; управителен, ръководен; директорски; управителски.

managing

- ['maenid©i¤] а 1. ръководещ, завеждащ; ~ director административен директор; ~ editor уредник на списание и пр.; 2. който обича да се налага, властен.

manana

- [mъ'njа:nъ] n исп. неопределено бъдеще. [mъ'njа:nъ] adv исп. утре; някой ден.

manatee

- [,maenъ'ti:] n морска крава (вид тюлен) (Trichechus).

manciple

- ['maensipl] n иконом, домакин, закупчик (на колеж и пр.).

mandarin

- ['maendъrin] n 1. ист. (китайски) мандарин; 2. книжовен китайски език; З. прен. мандарин, бюрократ, надута/важна/реакционна авторитетна личност; 4. attr надут, бомбастичен; педантичен (за език, дьржане). ['maendъrin] n бот. мандарина (и ~ orange) (Citrus nobilis var. deliciosa).

mandarin duck

- ['maendъrindлk] n пъстра китайска патица (Aix galericulata).

mandatary

- ['maendъtъri] n пълномощник, довереник, мандатьор.

mandate

- ['maendeit] n 1. нареждане, заповед, указ; 2. пол., юр. мандат; З. територия под мандат. ['maendeit] v поставям под мандат.

mandatory

- ['maendъtъri] I. a 1. мандатен; 2. задължителен; II. n mandatary.

mandible

- ['maendibl] n 1. анат., зоол. долна челюст; мандибула; 2. зоол. долна/горна част на човка.

mandoline

- ['maendъlin] n мандолина.

mandragora

- [maen'draegъrъ] n бот. мандрагора (Mandragora officinarum).

mandrake

- ['maendreik] mandragora .

mandrel

- ['maendrъl] n 1. тех. дорник; пробой; шпиндел; 2. мин. кирка, копач.

mandril

- ['maendrъl] mandrel.

mandrill

- ['maendril] n зоол. мандрил (маймуна) (Mandrillus sphinx).

mane

- [mein] n 1. грива; 2. дълга буйна коса.

manege

- [mae'nei©] n фр. 1. трениране/гледане на кон; 2. упражнения за трениране на кон; движения на трениран кон; З. манеж, училище за езда.

manes

- ['ma:neiz] n рl лат. рел. мани, души на умрелите (прадеди).

maneuver

- [] ам. manoeuvre.

manful

- ['maenful] а мъжествен, смел, решителен.

manganese

- ['mae¤gъni:z] n хим. манган.

mange

- [meind©] n вет. краста.

mangel

- [mae¤gl] n кръмно цвекло (Beta vulgaris var. cicla).

mangel-wurzel

- ['mae¤gl,wъ:zl] mangel.

manger

- ['meind©ъ] n ясли.

mangle

- [maengl] n преса за изцеждане/гладене на пране. [maengl] v прекарвам (пране) през преса. [maengl] v 1. разкъсвам; обезобразявам; осакатявам; смазвам от бой; 2. прен. развалям, обезобразявам, изопачавам (с груби грешки).

mango

- ['mae¤gou] n бот. манго (Mangifera indica).

mangold

- ['mae¤gld] mangel-wurzel.

mangold-wurzel

- ['mae¤gld,wъ:zl] mangel-wurzel.

mangosteen

- ['mae¤gъsti:n] n 1. вид тропическо дърво (Garcinia mangostana); 2. плодът на това дърво.

mangrove

- ['maengrouv] n ризофора, мангрово дърво (Rhizophora mangle).

mangy

- ['meind©i] a 1. крастав; 2. мизерен, мръсен, бедняшки; З. долен, низък; жалък.

manhandle

- ['maen,haendl] v 1. придвижвам/помествам с ръце; 2. отнасям се грубо с, малтретирам.

manhattan

- [maen'haetn] n вид коктейл.

manhood

- ['maenhud] n 1. възмъжалост; зрелост, пълнолетие; 2. мъжественост, мъжество; З. мъжете, мъжкото население: ~ suffrage избирателно право само за пълнолетни мъже.

manhunt

- ['maenhлnt] n преследване, полицейска хайка.

mania

- ['meinjъ] n мания.

maniac

- ['meiniaek] 1. а луд; маниашки; 2. п маниак; tobacco ~ страстен пушач.

maniacal

- [mъ'naiъkl] а маниакален, безумен.

manichaeanism

- [,maeni'ki:ъnizm] Manichaeism.

manichaeism

- [,maeni'ki:izm] n ист. манихейство.

manicheanism

- [,maeni'ki:ъnizm] Manicheism.

manicheism

- [,maeni'ki:izm] Manichaeism.

manicure

- ['maeni,kjuъ] n маникюр. ['maeni,kjuъ] v правя маникюр.

manifest

- ['maenifest] а явен, ясен, очевиден. ['maenifest] v 1. проявявам, показвам, разкривам; 2. доказвам: З. обнародвам, заявявам открито; 4. refl проявявам се (за болест), появявам се (за дух и пр.); 5. тьрг. декларирам, вписвам в митническа декларация. ['maenifest] n 1. манифест; 2. митническа декларация на кораб и пр.

manifestation

- [,maenife'steishn] n 1. проява, проявяване;2. обявяване; обнародване: З. израз, изява; 4. манифестация (шествие); 5. (поява на) дух (при спиритически сеанс).

manifestly

- ['maenifestli] adv явно, очевидно.

manifesto

- [,maeni'festou] n манифест.

manifold

- ['maenifould] I. a 1. разнороден, разновиден, разнообразен; 2. многократен; многоброен; II. п 1. копие (на документ и пр.); ~ paper циклостилна хартия; 2. тех. колектор; тръбопровод с разклонения и отвори. ['maenifould] v размножавам (документи и пр.).

manifolder

- ['maeni,fouldъ] n копирен апарат, циклостил.

manikin

- ['maenikin] n 1. джудже, човече; 2. анатомичен модел на човешко тяло; З. изк. манекен.

manila

- [mъ'nilъ] n 1. манилска пура; 2. бот. манила(Musa textilis) (и ~ hemp); З. кафява опаковъчна хартия (и ~ paper).

manilla

- [mъ'nilъ] n пръстен/гривна за украса/размяна(вместо пари) у африкански племена.

manioc

- ['maeniok] n бот. маниока (Manihot).

maniple

- ['maenipl] n 1. ист. рим. манипула; 2. цьрк. манипул.

manipulate

- [mъ'nipjuleit] v 1. манипулирам с; 2. прен. ловко подвеждам; фалшифицирам, подправям, изопачавам.

manipulation

- [mъ,nipju'leishn] n 1. манипулиране; манипулация (и прен.), управляване (на машина), 2. машинация; подправяне; изопачаване.

manipulator

- [mъ'nipjuleitъ] n 1. манипулатор (и прен.); 2. машинист; З. рад. ръчен ключ.

manitou

- ['maenitu:] n индиан. дух; (предмет със) свръхестествена природна сила.

mankind

- [maen'kaind] n 1. човечеството, човешкият род; 2. ['maenkaind] мъжете, мъжкият пол.

manlike

- ['maenlaik] а 1. типичен за мъж; с вида/качествата на мъж; като мъж; 2. с мъжки вид/характер(за жена); З. човекоподобен (за животно).

manly

- ['maenli] а 1. мъжествен, смел, решителен; 2. смъжки нрав (за жена).

manna

- ['maenъ] n 1. библ. манна небесна; 2. прен. духовна храна; З. неочаквана, навременна помощ/късмет/радост; 4. леко разслабително средство.

mannequin

- ['maenikin] n манекен.

manner

- ['maenъ] n 1. начин; in/after this ~ по този начин;in a ~ (of speaking) тъй да се каже; в известен смисъл; до известна степен, after a ~ как да e, донякъде, гope-долу; in o/s own ~ по своему; 2. държане, маниер; pl (добри) обноски/маниери; to have no ~s липсва ми възпитание, невъзпитан съм; it's bad ~ s to невъзпитано/неучтиво e да; good ~s добро държане, благоприличие, учтивост; З. изк. форма, стил, маниер; маниерност; the ~ and the matter формата и съдържанието; after the ~ of в стила на; 4. навик, обичай; pl обичай, бит, нрави; he does it as if to the~ born иде му съвсем естествено; comedy of ~s салонна комедия (XVII- XVIII в.); 5. ост. вид, род; all ~ of всякакви; по ~ of никакъв; by no ~ of means в никакъв случай; what ~ of man is this? що за човек е този?

mannered

- ['maenъd] a 1. с... обноски; well-~ учтив, възпитан; 2. превзет, афектиран, маниерен (за crnuл).

mannerism

- ['maenъrizm] n маниерност, превзетост.

mannerless

- ['maenъlis] а невъзпитан, неучтив.

mannerly

- ['maenъli] а възпитан, учтив.

manoeuvre

- [mъ'nu:vъ] n 1. воен. pl маневри; 2. прен. маневра, ловко действие, хитър ход; рl интриги. [mъ'nu:vъ] v 1. воен. придвижвам (войски) при маневри, маневрирам; 2. прен. маневрирам; лавирам; постигам с ловкост/хитрост; с хитрост вкарвам (into в) /изкарвам (out of от); to ~ s.o. into a corner притискам някого до стената (и прен.).

manor

- ['maenъ] n 1. ист. (феодално) имение; 2. имение с господарска къща.

manor-house

- ['maenъhaus] n господарска къща в имение.

manorial

- [mъ'no:riъl] а 1. свързан с имение; 2. господарски.

manpower

- ['maen,pauъ] n 1. човешка сила; 2. pаботна ръка; персонал; З. военна сила, войски.

mansard

- ['maensa:d] n арх. мансарда.

manservant

- ['maen,sъ:vъnt] n (pl menservants ['men, sъ:vъnts]) слуга, прислужник.

mansion

- [maenshn] n 1. голямо представително жилище; 2. pl жилищен блок.

mansion-house

- ['maenshnhaus] n 1. жилище на едър земевладелец; 2. M.-Н. резиденция на кмета на Лондон.

manslaughter

- ['maen,slo:tъ] n юр. непредумишлено убийство.

mantel

- [maentl] 1. mantelpiece; 2. mantelshelf.

mantelpiece

- ['maentlpi:s] n рамка на/полица над камина.

mantelshelf

- ['maentlshelf] n полица над камина.

mantic

- ['maentik] а пророчески, гадателски.

mantilla

- [maen'tilъ] n 1. мантила; 2. къса пелерина.

mantis

- ['maentis] n зоол. богомолка.

mantle

- [maentl] n 1. мантия; плащ, наметало, пелерина; 2. прен. покривка, покров; З. мрежа, чорапче(на газова лампа), 4. зоол. мантия; 5. тех. кожух, риза, покривка; обвивка; облицовка; 6. геол. мантия. [maentl] v 1. намятам/покривам с наметало; обвивам, покривам, закривам; 2. нахлувам в лицето (за крьв), изчервявам се (за лице), обагрям (за зората); багря се; the dawn ~s in the sky зората обагря небето.

manual

- ['maenjuъl] I. а ръчен; ~ alphabet азбука за глухонеми; ~ exercise воен. обучение с оръжие; ~ labour/work физически труд; ~ training уч. ръчен труд; II. n 1. наръчник, учебник; 2. воен. обучение с оръжие; З. муз. мануал (на орган).

manufactory

- [,maenju'faektъri] n работилница, фабрика.

manufacture

- [,maenju'faektshъ] n 1. произвеждане; производство, фабрикация; изработка; направа (of) home/foreign ~ местна/чуждестранна изработка/производство; 2. промишленост; З. фабрикат, изделие. [,maenju'faektshъ] v 1. фабрикувам, произвеждам, изработвам; 2. прен. (из)фабрикувам, измислям, скалъпвам.

manufacturer

- [,maenju'faektshъrъ] n фабрикант.

manure

- [mъ'njuъ] n тор. [mъ'njuъ] v торя, наторявам.

manuscript

- ['maenjuskript] 1. а ръкописен; 2. n ръкопис.

manx

- [mae¤ks] I. а от о. Ман; ~ cat порода котка без опашка; II. п 1. езикът на обитателите на о. Ман; 2. pl the ~ обитателите на о. Ман.

many

- ['meni] I. a (more [mo:]; most [moust]) много (при броими cъщ.), многоброен; ~ a man много хора; ~ a time много пъти; six mistakes in as ~ lines шест грешки в шест реда; as ~ as six years цели шест години; as ~ again още толкова; a card too ~ една карта в повече; ~'s the time I've seen you do it колко пъти съм те виждал да правиш това; a great ~ много; a good ~ доста; Ї the boys climb like so ~ monkeys момчетата се катерят също като маймуни; in so ~ words недвусмислено; II. n много хора, множество; the ~ повечето хора.

many-headed

- [,meni'hedid] а многоглав; ~ beast/monster народът, тълпата.

many-sided

- [,meni'saidid] a 1. многостранен; 2. прен. разностранен.

map

- [maep] n 1. карта (географска и пр.); план (на град); 2. sl. лице, мутра, сурат; Ї off the ~ маловажен; несъществен; остарял; разг. много отдалечен, затънтен; to wipe off the ~ разг. омаловажавам, унищожавам; on the ~ важен, съществен, злободневен, актуален; not on the ~ невъзможен, малко вероятен; to put on the ~ разг. правя широко известен, популяризирам; поставям в центъра на вниманието. [maep] v (-pp-) 1. правя карта, нанасям на карта; 2. to ~ out планирам, организирам; съставям план на; начертавам; разпределям (времето си).

maple

- [meipl] n бот. 1. явор (Acer pseudoplatanus); 2. клен (Acer campestre).

maple-sugar

- [,meipl'shugъ] n ам. кленова захар/сироп.

maple-syrup

- [,meipl'sirъp] maple-sugar.

maquis

- ['maeki:] n фр. 1. маки (френски партизански отряди през Втората световна война); 2. френски партизани.

mar

- [ma:] v (-rr-) развалям; обезобразявам; помрачавам.

marabou

- ['maerъbu:] n 1. зоол. марабу (Leptoptilus crumeniferus); 2. пух/пера от марабу.

marabout

- ['maerъbu:t] n 1. марабут (мюсюлмански отшелник); 2. малка джамия.

marasmus

- [mъ'raezmъs] n мед. крайно изтощение; обща атрофия.

marathon

- ['maerъҐon] n 1. маратонско бягане (и ~ race); 2. маратон, състезание на издръжливост.

maraud

- [mъ'ro:d] v мародерствувам, ограбвам, отдавам се на грабеж (on, upon); подлагам на грабеж.

marauder

- [mъ'ro:dъ] а мародер.

marble

- [ma:bl] n 1. мрамор; 2. pl мрамор: колекция от мраморни статуи, скулптурна група от мрамор; З. топче за игра; 4. attr 1) мраморен; бял като мрамор; с жилки на мрамор; 2) прен. твърд, корав, безчувствен; ~ breast кораво сърце. [ma:bl] v боядисвам, шаря (дьрво и пр.) като мрамор.

marble-cake

- ['ma:blkeik] n кейк с какао/шоколад.

marble-cutter

- ['ma:bl,kлtъ] n каменоделец, който обработва мрамор.

marbled

- [ma:bld] а 1. (боядисан/нашарен/прошарен) като мрамор; украсен с мрамор; 2. шарен, прошарен (за сланина, месо и пр.).

marbly

- ['ma:bli] а подобен на мрамор.

marc

- [ma:k] n 1. джибри; ~ brandy джиброва ракия; 2. ленено кюспе (за тор).

marcasite

- ['ma:kъsait] n минер. марказит.

marcel

- [ma:'sel] n къдрене на маша. [ma:'sel] v (-ll-) къдря на маша; to have o.'s hair ~led/ ~-waved къдря се/къдрят ме на маша.

marcel wave

- [ma:'selweiv] marcel1 .

march

- [ma:tsh] n 1. ист. обик. pl граница, предел, особ. погранична област между Англия и Шотландия/ Уелс; 2. погранична спорна облаcт; покрайнини. [ma:tsh] v гранича с, намирам се до (за страни, имения и пр.) (често с with). [ma:tsh] n 1. воен. маршируване; поход; on the ~ в поход; на път; в настъпление; 2. ход; поход; марш; ~ past военен парад; церемониален марш; З. преход (разстояние); forced ~ 1) дълъг преход; 2) воен. форсиран поход/преход; to steal a ~ on изпреварвам; 4. прен. ход, течение (на времето, сьбития); напредък, прогрес, постижения; развитие; 5. муз. марш; dead/funeral ~ погребален марш. [ma:tsh] v 1. марширувам; 2. ходя, крача; напредвам; запътвам се (to, towards); З. предвижвам (войски); заповядвам на (войски) да маршируват; 4. изминавам (разстояние); 5. прен. напредвам, прогресирам (за сьбития, начинание); 6. вървя, напредвам (за време); march along напредвам; march away отивам си; тръгвам, потеглям; оттеглям се; заповядвам на/карам (някого) да тръгне, насила отвеждам (някого някьде); she ~ed the children away to bed тя заповяда на децата да си легнат; march by минавам в церемониален марш, дефилирам; march forth потеглям, настъпвам; march in/into влизам (в); march off march away; march on 1) продължавам да напредвам/марширувам; потеглям напред; 2) воен. започвам парада; march past march by.

marchioness

- ['ma:shъnis] ж.р. от marquis.

marchpane

- ['ma:tshpein] n ост. марципан.

marconi

- [ma:'kouni] v предавам (сьобщение) по телеграфа.

marconigram

- [ma:'kounigraem] n радиограма, радиотелегpама.

mardiGras

- [,ma:di:'gra:] ShroveTuesday (вж. Shrove).

mare

- [mЁъ] n кобила; магарица; the grey ~ is the better horse прен. в тоя дом кокошка пее. ['ma:rei] n (pl maria ['ma:ri:ъ]) астр. големи тъмни площи на Луната и Марс.

mare's nest

- ['mЁъznest] n празна работа, кьорфишек.

mare's tail

- ['mЁъzteil] n 1. бот. вид блатно растение (Hippuris vulgaris); 2. метеоp. pl вид перест облак.

margarine

- [,ma:d©ъ'ri:n] n маргарин.

marge

- [ma:d©] n поет. ръб, край. [ma:d©] рaзг. margarine.

margin

- ['ma:d©in] n 1. ръб, край; предел; бряг (на река, eзеро, басейн и пр.); 2. поле, марж (на страница); З. малък запас/излишък/резерва (от време, пари); 4. разлика; to win by a narrow ~ печеля с малка разлика; 5. допустима граница; safety ~ граница на безопасност; 6. свобода (на действие); простор; wide ~ (твърде) голяма свобода; 7. борc. маржа; възможност(и); минимална печалба; ~ of profit възможности за печалба; to allow s.o. some ~ давам някому известна свобода на действие. ['ma:d©in] v 1. записвам/отбелязвам на полето; 2. оставям поле (на страница); З. образувам ръб/край; river ~ ed with grass река с тревисти брегове; 4. борc. депонирам маржа.

marginal

- ['ma:d©inl] а 1. страничен; написан на полето, маргинален; 2. краен, който е на ръба; пределен; З. труден за обработване, недоходен (за земя); 4. недостатъчен, оскъден (за сьществувание и пр.); твърде малък (за мнозинство, печалба, способности и пр.); периферен; ~ subsistence крайно бедно съществувание.

marginalia

- [,ma:d©i'neiljъ] n лат. pl забележки на поле на книга; маргинали (и печ.).

margrave

- ['ma:greiv] n ист. маркграф.

margravine

- [,ma:grъ'vi:n] n съпруга на маркграф.

marguerite

- [,ma:gъ'ri:t] n фр. бот. 1. маргаритка (Chrysanthemum leucanthemum); 2. паричка (Bellis perennis).

marigold

- ['maerigould] n бот. 1. невен (Calendula officinalis); 2. була (Tagetes patula).

marihuana

- [,maeri'hwa:nъ] n марихуана.

marijuana

- [,maeri'jwa:nъ] marihuana.

marimba

- [mъ'rimbъ] n муз. маримба, вид ксилофон.

marina

- [mъ'ri:nъ] n мор. яхт-клуб.

marinade

- [,maeri'neid] n марината. [,maeri'neid] v мариновам.

marine

- [mъ'ri:n] I. а 1. морски; ~ life морска флора и фауна; ~ painter (художник) маринист; 2. морски, корабен, корабоплавателен; З. военноморски; служещ на военен кораб (за войник); от морската пе хота; II. п 1. флота (тьрговска и военна); 2. морски пехотинец; З. морски пейзаж.

mariner

- ['maerinъ] n моряк; master ~ капитан на търговски кораб.

mariolatry

- [,maeri'olъtri] n неодобр. култ към Богородицата.

marionette

- [,maeriъ'net] n марионетка.

marital

- ['maeritl] а 1. на съпруг; съпружески; 2. брачен.

maritime

- ['maeritaim] а 1. морски (за право, осигуровка); свързан с мореплаване; 2. морски, крайбрежен, крайморски.

marjoram

- ['ma:d©ъrъm] n бот. риган (Origanum vulgare).

mark

- [ma:k] n 1. петно (и по животно); белег (и от рана); отпечатък (и прен.); 2. (отличителен) знак/белег; признак; кръст (вместо подпис); З. печат; щемпел; търговска марка; 4. цел; прицел, мишена; висота; beside/wide of the ~ далеч от целта; прен. далеч от истината, на крив път; погрешно; неуместно; to hit/miss the ~ улучвам/не улучвам, постигам/не постигам целта си; to make the ~ прен. преуспявам, прославям се; to be up to the ~ 1) на нужната висота съм; подходящ съм за дадена работа; бива ме; 2) здрав/добре съм (за човек); below the ~ 1) долнока чествен; 2) зле със здравето; З) не на нужната висота; I'm not/I don't feel up to the ~ не съм добре, не ме бива; to be/come up to the ~ отговарям на очаква нията/изискванията, на висота съм (за предмет); to keep s.o. up to the ~ карам някого да се държи/да работи, както трябва; 5. именитост, известност, слава; значение; въздействие, влияние; man of ~ именит/знаменит/изтъкнат човек; of great/little ~ от го лямо/малко значение; to make o.'s ~ as проявявам се/издигам се/налагам се като; 6. уч. бележка, оценка; бал; 7. граница, предел, ниво; 8. ист. покрайнини; гранична облаcт; 9. сп. стартова линия; off the ~ стартирал; on the ~ на старт; get on your ~s! заемете местата си! готови за старт! Ї easy/soft ~ жертва; доверчив/лековерен човек; будала; God save the ~ прощавайте за израза; да ме прости господ; to be (quick) off the ~ разг. умело използувам случая/възможността. [ma:k] v 1. бележа, поставям (отличителен) знак на; отбелязвам, записвам; маркирам (стоки и пр.); ~ed with spots на петна; 2. уч. поставям бележка/оценка; преглеждам (писмени работи); З. записвам резултати/точки (в игра); 4. взимам под внимание, взимам си бележка; обръщам внимание на; ~ me/you/my words! помни ми думите! 5. характеризирам, отличавам; бележа; посочвам, показвам, засвидетелствувам; to ~ an era бележа епоха; 6. определям, набе лязвам; ~ed for greatness/success предопределен за слава/успех; to ~ time тъпча на едно място (и прен.); изчаквам; to ~ s.o. for life 1) обезобразявам някого за цял живот; 2) оставям тежък отпечатък върху някого (за преживяване); mark down 1) записвам (си); 2) намалявам цената на (стоки); З) намалявам оценките на; 4) набелязвам, избирам, определям; mark in нанасям (детайли) на карта и пр.; mark off 1) очертавам/отбелязвам границите на; 2) разграничавам, разделям (from); З) отличавам (from); 4) градуирам (сьд и пр.); mark out 1) очертавам; разчертавам; 2) (пред)определям (for за); З) набелязвам; прен. дамгосвам; mark up 1) определям цената на (стоки); 2) увеличавам цената на (стоки); З) повишавам оценките на (ученик). [ma:k] n марка (парична единица на ГДР, ФРГ и пр.).

marked

- [ma:kt] а 1. белязан; с белези/знаци; маркиран; 2. подчертан, явен, очевиден, несъмнен; strongly ~ features ярки черти на лицето; З. прен. белязан; 4. значителен, доста голям, чувствителен.

marker

- ['ma:kъ] n 1. човек, който бележи/отбелязва/ маркира; маркировач; приспособление за маркиране; 2. знаменце, колче (за маркиране); жалон; З. ав., воен. сигнална ракета; 4. маркер (отличителен белег); 5. лентичка в книга (за отбелязване докьде е четено).

market

- ['ma:kit] n 1. пазар, тържище, пазарище; хали; to be on/come on (to) the ~ бивам обявен за продан; to put s.th. on the ~ обявявам нещо за продан; пускам нещо в продажба; 2. борса; търговия; цена, курс; buyer's/seller's ~ цени, благоприятни за купувача/продавача; labour ~ трудова борса; the ~ rose/fell цените се покачиха/спаднаха; З. търсене, пазар; страна/област за пласмент; купувачи; to find a ready ~ бързо се продавам; to be in the ~ for търся да купя; 4. attr пазарен, пазарски; to bring o.'s eggs/goods/hogs/pigs to a bad/the wrong/ирон. a fair/fine/pretty ~ правя си погрешно сметките, обър квам си работата; to go to a bad/good ~ не успявам, провалям се/успявам; (European) Common M., the M. Европейската икономическа общност, Общият пазар. ['ma:kit] v 1. докарвам на пазара; продавам/купувам на пазара; пазарувам; 2. продавам; намирам пазари за, пласирам.

market-garden

- ['ma:kit,ga:dn] n (голяма) зеленчукова/ овощна градина, бостан.

market-gardener

- ['ma:kit,ga:dnъ] n градинар бостанджия.

market-hall

- ['ma:kitho:l] n хали.

market-place

- ['ma:kitpleis] n пазар, пазарище.

market-research

- ['ma:kitri,sъ:tsh] n проучване на търсенето и предлагането/на покупателната способност и вкусовете на купувачите/на влиянието на рекламата.

market-town

- ['ma:kittaun] n пазарен център.

marketability

- [,ma:kitъ'biliti] n възможност/вероятност да се продаде.

marketable

- ['ma:kitъbl] а 1. който се продава/търси; 2. (годен) за продан; пазарски.

marketing

- ['ma:kiti¤] n 1. търговия; 2. пазаруване; пазар; З. пласиране.

marking

- ['ma:ki¤] n 1. белязане, маркиране; 2. белег, бележка; З. удряне на печат, слагане на клеймо; 4. характерен цвят/петна и пр. (на животно, растение).

marking-ink

- ['ma:ki¤i¤k] n мастило за слагане на белези на бельо.

marksman

- ['ma:ksmъn] n (pl -men) добър стрелец.

marksmanship

- ['ma:ksmъnship] n точна стрелба.

marl

- [ma:l] n 1. мергел; белопръстица, варовикова глина; 2. поет. пръст. [ma:l] v торя с мергел.

marmalade

- [,ma:mъ'leid] n конфитюр от портокали/лимони.

marmoset

- ['ma:mъzet] n зоол. мармозетка (маймуна) (Callithrichidae).

marmot

- ['ma:mъt] n зоол. мармот (Arctomys marmota).

marocain

- [,maerъ'kein] n текст. (креп)марокен.

maroon

- [mъ'ru:n] v 1. изоставям на пуст остров; 2. изолирам, откъсвам; З. скитам се, шляя се. [mъ'ru:n] n 1. човек, изоставен на пуст остров; 2. ист. (потомък на) избягъл роб негър.

marplot

- ['ma:plot] n човек, който се бърка/пречи на/ осуетява планове.

marque

- [ma:k] n фр. мор. ист. 1. каперство; letter(s) of ~ (and reprisal) разрешително за каперство; 2. капер (кораб).

marquee

- [ma:'ki:] n 1. голяма палатка; 2. арх. навес, маркиза.

marquess

- [] marquis.

marquetrie

- ['ma:kitri] n маркетри, инкрустация върху дърво (и ~ inlay).

marquetry

- ['ma:kitri] marquetrie.

marquis

- ['ma:kwis] n маркиз.

marquise

- [ma:'ki:z] n фр. 1. ж.р. от marquis; 2. овален пръстен със скъпоценни камъни; З. ост. marquee.

marquisette

- [,ma:ki'zet] n фр. текст. маркизет.

marriage

- ['maerid©] n 1. брак, женитба (to); to ask in ~ искам ръката на, правя предложение за женитба на; to give (away) in ~ оженвам; to take in ~ оженвам се за; connected/related by ~ with сроден по сватовство с; 2. сватба; венчавка, бракосъчетание; З. прен. тясна връзка, единство; 4. кaрти мариаж; 5. attr брачен; ~ vows брачен обет; ~ knot брачни връзки.

marriageable

- ['maerid©ъbl] а на възраст за женене (и of ~ age).

married

- ['maerid] a 1. женен, омъжена (to); to get ~ оженвам се, омъжвам се; 2. брачен; З. прен. тясно свързан; Ї young ~s новобрачни.

marron

- [mъ'ru:n] n 1. кестеняв цвят; 2. сигнална ракета; З. attr кестеняв.

marrow

- ['maerou] n 1. костен мозък; to the ~ of o.'s bones до мозъка на костите; 2. същина, ядка; З. бот. тиквичка (Cucurbita реро, сев.-ам. Cucurbita maxima).

marrowbone

- ['maerouboun] n 1. кост с мозък; 2. pl шег. колене.

marrowfat

- ['maeroufaet] n вид грах, бизел (Pisum sativum var. quadratum).

marry

- ['maeri] v 1. женя, оженвам, омъжвам (to за); венчавам, бракосъчетавам; to ~ off оженвам; he's not a ~ ing man той не e за семеен живот; едва ли ще се ожени; 2. женя се/оженвам се/омъжвам се/венчавам се за; to ~ into a family влизам в/сродявам се със семейство (чрез брак); to ~ beneath one встъпвам в неравен брак; to ~ with the left hand сключвам морганатичен брак; встъпвам в незаконна брачна връзка; З. прен. съединявам, съчетавам, свързвам, споявам. ['maeri] int ост. бога ми! я гледай! ~ come up! така значи! на ти тебе!

mars

- [ma:z] n мат., астр. Марс.

marsala

- [ma:'sa:lъ] n марсала (вино).

marseillaise

- [,ma:sei'jeiz] n фр. марсилеза.

marsh

- [ma:sh] n блато, мочур, тресавище.

marsh gas

- ['ma:shgaes] n блатен газ, метан.

marsh marigold

- [,ma:sh'maerigould] n бот. блатняк (Caltha palustris).

marsh-mallow

- ['ma:sh'maelou] n 1. бяла/градинска ружа (Althaea officinalis); 2. бонбон от това растение.

marshal

- [ma:shl] n 1. воен. фелдмаршал; 2. церемониалмайстор; З. aм. съдия-изпълнител, шериф; началник на полиция/пожарна команда/затвор; Ї judge's ~ секретар на съдия (при обиколката му из сьдебен район). [ma:shl] v (-ll-) 1. нареждам, подреждам (и прен.); излагам ясно/системно; 2. строявам, построявам; З. заемам си мястото: 4. водя/въвеждам тържествено (into); 5. хер. съставям (герб).

marshalling yard

- ['ma:shъli¤,ja:d] n жп. разпределителна/триажна станция.

marshalship

- ['ma:shъlship] n маршалски чин.

marshland

- ['ma:shlъnd] n блатиста местност.

marshy

- ['ma:shi] а блатен, блатист, мочурлив.

marsupial

- [ma:'sju:pjъl] 1. а двуутробен; 2. n двуутробно животно.

mart

- [ma:t] n 1. търговски център; 2. зала за провеждане на търгове; З. поет. пазар, пазарище, тържище.

martagon

- ['ma:tъgon] n бот. петров кръст (Lilium martagon).

martello

- [ma:'telou] n um. малко кръгло крайбрежно укрепление (и ~ tower).

marten

- ['ma:tin] n зоол. бялка (Martes).

martial

- [ma:shl] a 1. военен; ~ law военно положение; to be under ~ law във военно положение съм (за страна); 2. воинствен; З. храбър, смел, юначен.

martian

- ['ma:shjъn] n марсианец.

martin

- ['ma:lin] n вид голяма океанска риба (Makaira).

martinet

- [,ma:ti'net] n 1. военен, който държи много на дисциплината; 2. педант по отношение на дисциплината.

martingale

- ['ma:tingeil] n 1. ремък, ограничаващ движенията на главата на кон; 2. мор. въже, което крепи утлегар; З. залагане в двоен размер (при хазартна игра).

martini

- [ma:'ti:ni] n мартини, коктейл от джин и вермут.

martinmas

- ['ma:tinmъs] n цьрк. Мартинов ден (11 ноември); ~ summer St Martin's summer (вж. summer1).

martlet

- ['ma:tlit] n 1. martin; 2. хер. птица без крака.

martyr

- ['ma:tъ] n мъченик: to be a ~ to много страдам от (болеcт); to make a ~ of o.s. правя се на мъченик (от интерес). ['ma:tъ] v 1. убивам мъченически; 2. измъчвам, преследвам; правя мъченик от.

martyrdom

- ['ma:tъdъm] n 1. мъченичесгво; 2. мъки, мъчения, измъчване.

martyrize

- ['ma:tъraiz] v мъча, измъчвам.

marvel

- [ma:vl] n 1. чудо (и прен.); to work ~s имам чудотворен резултат (напр. за лекарство); she's a ~ of patience да се чуди човек на търпението є; тя е невероятно търпелива; 2. учудване, почуда; възхищение. [ma:vl] v (-ll-) книж. чудя се (и се мая); удивлявам се; възхищавам се (at).

marvellous

- ['ma:vъlъs] и 1. чуден, чудесен, прекрасен; 2. удивителен, изумителен; невероятен.

marxian

- ['ma:ksjъn] 1. а марксистки; 2. n марксист.

marxism

- ['ma:ksizъm] n марксизъм; ~-Leninism марксизъм-ленинизъм.

marxist

- ['ma:ksist] 1. a марксистки; 2. п марксист.

marzipan

- [,ma:zi'paen] n марципан (бадемов).

mascara

- [mae'ska:rъ] n грим за мигли.

mascot

- ['maeskъt] n талисман, муска, амулет; човек/животно/предмет, който носи щастие.

masculine

- ['maeskjulin] I. a 1. мъжки; като (на) мъж; мъжествен, енергичен, деен, силен; 2. грам. от мъжки род; З. проз. мъжки (за рима); II. п 1. мъжки пол/род; 2. грам. дума от мъжки род.

masculinity

- [,maeskju'liniti] n мъжественост.

maser

- ['meizъ] n физ. мазер.

mash

- [maesh] n 1. смес от слад/малц и гореща вода; 2. каша от трици и пр., кърмило, ярма; З. пюре от картофи; 4. каша, смесица, миш-маш. [maesh] v 1. попарвам слад/малц; 2. мачкам, смачквам, скашквам, стривам; правя (картофи) на пюре. [maesh] v ост. sl. пленявам; флиртувам; to be ~ed on лудея/занасям се по. [maesh] n любим, гадже.

masher

- ['maeshъ] n ост. sl. донжуан. ['maeshъ] n домакинска преса.

mashie

- ['maeshi] n вид желязна пръчка за голф.

mashy

- ['maeshi] mashie.

mask

- [ma:sk] n 1. маска (и прен.); to assume/put on/wear the ~ of слагам маската на; 2. маскиран човек; З. маскарад; 4. посмъртна маска; 5. газова маска; 6. стерилна/козметична маска; 7. лисича муцуна (ловен трофей). [ma:sk] v 1 . слагам си маска; маскирам се, предрешвам се; 2. маскирам, прикривам (и прен.); З. воен. маскирам, замаскирвам; 4. предпазвам.

masker

- [] masquer.

masochism

- ['maesoukizm] n мазохизъм.

mason

- [meisn] n 1. зидар, строителен работник; каменоделец, каменар; 2. масон, франкмасон, свободен зидар.

masonic

- [mъ'sonik] а масонски.

masonry

- ['meisnri] n 1. зидарство, каменоделие, каменарство; 2. зидария; З. масонство, свободно зидарство.

masque

- [ma:sk] n вид поетична музикална драма.

masquer

- ['ma:skъ] n участник в маскарад/в поетична драма.

masquerade

- [,maeskъ'reid] n маскарад; прен. лъжлива външност. [,maeskъ'reid] v 1. участвувам в маскарад, маскирам се, предрешвам се, 2. придавам си лъжлив вид, преструвам се; представям се (as за).

mass

- [maes] n литургия, богослужение, high/low ~ голяма/малка литургия; to celebrate/say ~ отслужвам литургия. [maes] n 1. маса, грамада, камара, куп; купчина, голямо количество; голяма буца; множество (of), ~of people много народ, тълпа, навалица; ~es of money много сума пари; to be a ~ of пълен съм с/цял съм покрит с (грешки, синини и пр.); in the ~ в своята цялост; 2. по-голямата част (of от); the (great) ~ of повечето, мнозинството; З. pl the ~ es народните маси, масите; 4. физ. маса; обем; размер; големина; 5. attr масов; цялостен; ~ communications mass media; ~ of manoeuvre поен. ударна гpyna. [maes] v 1. събирам (се) на куп, трупам (се); 2. воен. струпвам (войски).

mass media

- ['maes,mi:djъ] n pl средства за масова информация.

mass-produce

- ['maesprъ,dju:s] v произвеждам серийно/ фабрично.

mass-produced

- ['maesprъ,dju:st] a масово/серийно произведен.

massacre

- ['maesъkъ] n (масово) клане/сеч/избиване. ['maesъkъ] v коля, избивам, посичам.

massage

- ['maesa:©] n масаж. ['maesa:©] v масажирам, правя масаж на.

masseur

- [mae'sъ:] n фр. масажист.

masseuse

- [mae'sъ:z] ж.р. от masseur.

massif

- ['maesi:f] n геогр. масив.

massive

- ['maesiv] a 1. масивен, едър (зa черти нa лицето и пр.), обемист; тежък; голям; 2. прен. масов, широк, с голям обхват, мощен, солиден; внушителен (за подкрепа, опозиция и пр.); З. геол. еднороден; 4. минер. без определена кристална форма.

massy

- ['maesi] а 1. солиден, тежък; 2. обемист, едър.

mast

- [ma:st] n 1. мачта; to serve/sail before/afore the ~ служа като моряк; 2. флагщок, пилон (нa знаме и пр.); З. прът за антена и пр. [ma:st] v слагам мачта. [ma:st] n жълъди и пр. като храна за свине.

mast-head

- ['ma:sthed] n 1. мор. топ, връх на мачта; 2. жур. заглавка. ['ma:sthed] v мор. 1. пращам на топа (за наказание); 2. вдигам на топа (знаме, платно и пр.).

master

- ['ma:stъ] n 1. господар. собственик. притежател; to be-of господар съм на владея; to make o.s. ~ of овладявам, усвоявам. изучавам; to be -~ of o.'s own self владея се; to be o.'s own ~ господар съм на съдбата си, сам съм си господар; 2. работодател; З. глава на семейство, стопанин, домакин (и ~ of the house); 4. майстор, експерт; маестро; 5. майстор, занаятчия; 6. капитан (нa тьрговски кораб); 7. учител. преподавател; mathematics ~ учител по математика; 8. M. магистър (научна степен); M. of Arts магистър на хуманитарните науки; 9. голям художник, майстор; old ~ (картина от) художник от периода XIII-XVII в.; little ~s последователи на Дюрер (XVI-XVII в.); 10. глава на колеж; директор на училище/пансион; 11. господин (обрьщение кьм момче); 12. ам. юр. длъжностно лице в помощ на съдията; 13. тех. еталонен калибър; 14. аttr 1) главен, водещ; 2) тех. образцов, еталонен; контролен; главен; the M. учителят (Христос); M. of foxhounds/beagles/harriers ръководител на лов; M. of the Horse висш дворцов служител; M. of the Revels ист. дворцов чиновник, който се грижи за увеселения и пр. ['ma:stъ] v 1. преодолявам, надделявам над, побеждавам, надвивам, подчинявам; укротявам; 2. овладявам, усвоявам, изучавам.

master race

- ['ma:stъreis] n пол. висша раса.

master singer

- ['ma:stъ,si¤ъ] n ист. майстор певец.

master touch

- ['ma:stъtлtsh] n майсторски подход; гениално хрумване; много ефектна подробност.

master-at-arms

- [,ma:stъrъt'a:mz] n мор. морски офицер, изпълняващ полицейска служба.

master-hand

- ['ma:stъhaend] n 1. вещ човек, майстор; 2. прен. веща ръка.

master-key

- ['ma:stъki:] n шперц.

master-mind

- ['ma:stъmaind] n ръководител, "душа", главен организатор. ['ma:stъmaind] v планирам, организирам, ръководя.

masterful

- ['ma:stъful] а 1. властен, деспотичен; своеволен; 2. майсторски, изкусен.

masterly

- ['ma:stъli] а майсторски, съвършен, отличен.

masterpiece

- ['ma:stъpi:s] n шедьовър.

mastership

- ['ma:stъship] n 1. власт, владичество, господство; 2. пост на учител, директор и пр.; З. майсторство, умение; задълбочени познания в, владеене на (дадена област).

masterstroke

- ['ma:stъstrouk] n прен. отличен/гениален удар/ход.

mastery

- ['ma:stъri] n 1. власт, владичество, господство; надмощие; 2. изкуство, майсторство, умение; съвършено познаване/владеене/овладяване.

mastic

- ['maestik] n 1. ароматна смола от дървото Pistacia lentiscus; 2. мастика; З. замаска; маджун; кит.

masticate

- ['maestikeit] v дъвча, сдъвквам.

mastiff

- ['maestif] n дог (порода голямо куче).

mastodon

- ['maestъdon] n палеонт. мастодонт.

masturbate

- ['maestъ:beit] v онанирам.

mat

- [maet] n 1. рогозка, черга; чердже, килимче; сп. тепих; 2. изтривалка; З. подложка, подставка (за под чиния и пр.); покривчица (за под ваза и пр.); 4. сплетени бурени/клонки; сплъстени коси; 5. печ. Матрица; to be on the ~ разг. имам неприятности; бивам нахокан/наруган. [maet] v (-tt-) 1. постилам рогозка и пр. на; покривам с рогозка и пр.; 2. сплитам (се); сплъстявам (се). [maet] I. а матов, неполиран; II. п 1. паспарту (на картина); 2. матова повърхност. [maet] v (-tt-) правя матов, матирам.

matador

- ['maetъdo:] n исп. 1. матадор; 2. главна карта в някои игри; З. вид игра на домино.

match

- [maetsh] n 1. подобен/съответен предмет/лице, еш; предмет, който подхожда на друг; to be/prove o.s. a ~ for съм/оказвам се достоен противник на, излизам срещу; to be more than a ~ for по-силен/ по-изкусен и пр. съм от; to find/meet o.'s ~ намирам си майстора: colours/materials that are a good ~ цветове/платове, който си отиват/хармонират; 2. брак, женитба; подходящ кандидат за женитба, партия; to make a ~ of it оженвам се, омъжвам се; he's a good ~ той e добра партия; З. сп. мач, среща. [maetsh] v 1. подбирам, съчетавам; 2. равен/подобен съм, съответствувам, отговарям, подхождам, отивам (with); well/ill ~ed couple двойка, която си подхожда/не си подхожда; to ~ o.'s first success повтарям първия си успех; these colours don't ~ тези цветове не си отиват/не хармонират; hat that does not ~ with the dress шапка, която не си отива с роклята; can you ~ this silk? имате ли нещо, което да подхожда на тази коприна? З. противопоставям (се) на; излизам срещу, меря се/състезавам се с; to ~ o.'s strength with/against премервам силите си с; no one can ~ him in skating никой не може да се мери с него на кънки; not to be ~ed несравним; 4. тех. шпунтовам; оразмерявам; 5. ост. женя, оженвам, омъжвам. [maetsh] n 1. (клечка) кибрит; safety ~es кутия кибрит; to strike a ~ драсвам клечка кибрит; to put a ~ to запалвам с кибрит; 2. воен. фитил.

match-maker

- ['maetsh,meikъ] n сватовник.

match-making

- ['maetsh,meiki¤] n сватовство, сватовщина.

matchable

- ['maetshъbl] а който може да бъде съчетан/ съединен.

matchboard

- ['maetshbo:d] n стр. шпунтова дъска/талпа.

matchbox

- ['maetshboks] n кибритена кутия.

matchet

- ['maetshit] machete.

matchless

- ['maetshlis] а несравним, безподобен, ненадминат.

matchwood

- ['maetshwud] n 1. дърво за кибрит; 2. трески, тресчици; to make ~ of правя на трески; прен. унищожавам напълно.

mate

- [meit] n шахм. мат. [meit] v шахм. правя мат, матирам. [meit] n 1. другар, колега; 2. другар (сьпруг, сьпруга); З. мъжко/женско животно (от чифт); 4. еш; 5. помощник; 6. помощник-капитан (в тьрг. флот). [meit] v 1. съчетавам; оженвам (се) (с или без with); 2. чифтосвам, съешавам, съвокуплявам се; mating season размножителен период, период на разгонване: З. тех. свързвам, съединявам, скачвам се (with с); 4. общувам (with). [ma'tei] n 1. бот. мате, парагвайски чай (от храста Ilex paraguayensis); 2. настойка от мате.

matelote

- [,maetъ'lout] n 1. риба, сготвена с вино, лук и пр.; 2. вид моряшки танц.

mater

- ['meitъ] n уч. sl. майка.

materia medica

- [mъ'tiъriъ'medikъ] n лат. 1. лековити вещества, употребявани в медицината; 2. фармацевтика.

material

- [mъ'tiъriъl] I. а 1. материален, веществен; предметен, обективен, физически; ~ forces/laws физически сили/закони; ~ evidence юр. веществени доказателства; in a ~ form в осезателна форма; in a ~ sense в конкретен смисъл; 2. материален, материалистичен; телесен; груб; сетивен, чувствен; земен, светски; ~ civilization материална култура; ~ comforts/well-being всекидневни удобства; материални блага; ~ pleasures телесни удоволствия, чувствени наслади; З. важен, съществен, от значение (to за) (и юр.); 4. грaм. конкретен; II. п 1. материал; материя, вещество; 2. плат, материя; dress ~ плат за рокля; З. прен. материал (за статия, книгa и пр.); елементи, съставни части; 4. рl потреби, принадлежности; 5. прен. материал (хора, годни за дадена работа).

materialism

- [mъ'tiъriъlizm] n фил. материализъм.

materialist

- [mъ'tiъriъlist] фил. 1. а материалистичен; 2. п материалист.

materialistic

- [mъ,tiъriъ'listik] materialist 1.

materialization

- [mъ,tiъriъlai'zeishn] n 1. материализиране, материализация; 2. осъществяване.

materialize

- [mъ'tiъriъlaiz] v 1. материализирам, придавам осезателен вид на, представям в осезателен вид; 2. карам (дух) да се яви; явявам се (за дух); З. осъществявам (се); 4. въплъщавам; 5. правя (някого) да стане материалист; 6. разг. идвам, явявам се.

materially

- [mъ'tiъriъli] adv съществено.

materiel

- [mъ,tiъri'el] n фр. воен. материална част.

maternal

- [mъ'tъ:nl] а 1. майчин, майчински; 2. който е от майчина страна; ~ uncle вуйчо.

maternity

- [mъ'tъ:niti] n 1. майчинство; 2. attr 1) за бременна жена (за рокля); 2) ~ hospital/home майчин/ родилен дом.

matey

- ['meiti] а общителен; приятелски.

mathematical

- [,maeҐъ'maetikl] а математически, математичен.

mathematician

- [,maeҐъmъ'tishn] n математик.

mathematics

- [,maeҐъ'maetiks] n pl с гл. в sing математика; higher ~ висша математика.

maths

- [maeҐs] уч. sl. mathematics.

matin

- ['maetin] n 1. pl цьрк. утринна молитва; 2. поет. sing, pl утринно пеeне на птиците.

matinee

- ['maetinei] n фр. театр. матине, дневно представление.

matriarch

- ['meitria:k] n жена, глава на семейство/род племе.

matriarchal

- [,meitri'a:kl] а матриархален.

matriarchy

- ['meitria:ki] n матриархат.

matric

- [mъ'trik] разг ськр. от matriculation 2.

matricide

- ['meitrisaid] n 1. майкоубийство; 2. майко убиец.

matriculate

- [mъ'trikjuleit] v 1. приемам/записвам (кандидат-студент) във висше учебно заведение; 2. бивам приет в/издържавам приемен излит за висше учебно заведение.

matriculation

- [mъ,trikju'leishn] n 1. записване във/издържаване на изпит за висше учебно заведение; 2. университетски приемен излит; матура.

matrimonial

- [,maetri'mou'njъl] а брачен, съпружески; венчален; ~ differences несъгласия между съпрузи.

matrimonially

- [,maetri'mounjъli] adv съпружески; чрез брак.

matrimony

- ['maetrimъni] n 1. брак, брачен живот, съпружество; 2. карти вид хазартна игра; мариаж.

matrix

- ['meitriks] n (pl -es, -ices [-isi:z]) 1. aнат. матка; 2. биол. междуклетъчно вещество; З. тех. форма, шаблон; 4. мат., тех., печ. матрица; 5. стр. свързващо вещество; циментов разтвор; 6. геол. коренна скала.

matron

- ['meitrъn] n 1. почтена омъжена жена, матрона; ~ of honour помайчима; 2. икономка, домакиня; З. старша медицинска сестра; Ї police ~ жена полицейски инспектор.

matronize

- ['meitrъnaiz] v 1. придавам вид на матрона на; 2. придружавам младо момиче (за женена жена).

matronly

- ['meitrъnli] а матронски; почтен; представителен, внушителен.

matt

- [] mat.

matte

- [] mat.

matter

- ['maetъ] n 1. вещество, материя; grey ~ 1) сиво (мозъчно) вещество: 2) разг. ум, акъл; 2. предмет, съдържание (за разлика от форма, стил); смисъл, същина; З. работа; въпрос; нещо; hanging ~ нещо, за което човек може да бъде обесен; money/business ~s парични/търговски работи; as ~s stand при това положение; ~ of course нещо, което се разбира от само себе си/е в реда на нещата; as a ~ of course естествено; както си му е редът; без да му мисля; ~ of dispute спорен въпрос; ~ of fact нещо безспорно; as a ~ of fact фактически, всъщност; as a ~ of routine според установената практика; as a ~ of urgency по спешност; who paid for the drinks, as a ~ of interest? кой плати пиенето, ако смея да попитам? in the ~ of по въпроса за; колкото се отнася до; for that ~, for the ~ of that колкото се отнася до това, в това отношение, всъщност; 4. материал; нещо писано/печатно; postal ~ пощенска пратка; reading ~ четиво; книги, списания и пр.; 5. значение; по ~ нищо; няма значение, все едно; it's no ~/it makes no ~ whether няма значение дали; no ~ who/what/where който/каквото/където и да; no ~ how often колкото и често; what ~ ? какво значение има? 6. нещо не наред; what is the ~ ? какво има? what is the ~ with you/him, etc.? какво ти/му и пр. е? nothing's the ~ няма нищо, нищо не се е случило; there is nothing the ~ with him няма му нищо; what's the ~ with it? разг. че какво му е лошото? 7. юр. факти, въз основа на които се води дело; 8. гной; секрет; урина; изпражнения; 9. печ. набор, набран текст; Ї a ~ of 40 years около 40 години; within a ~ of hours само няколко часа покъсно. ['maetъ] v 1. имам значение, от значение съм (за някого) (to); what does it ~, after all? какво значение има в края на краищата? 2. гноя.

matter-of-course

- [,maetъrъv'ko:s] а естествен, в реда на нещата, който се разбира от само себе си.

matter-of-fact

- [,maetъrъv'faekt] а 1. сух, прозаичен, лишен от фантазия; 2. реалистичен; З. обикновен.

mattery

- ['maetъri] а набрал, гноясал, гноен.

matting

- ['maeti¤] n 1. рогозка; рогозки; 2. материал за рогозки; З. рогозарство.

mattock

- ['maetъk] n мотика; кирка.

mattress

- ['maetris] n 1. дюшек, тюфлек; 2. пружина (на легло); spring ~ матрак.

maturate

- ['maetjureit] v мед. узрявам, набирам, гноясвам.

mature

- [mъ'tjuъ] а 1. зрял, узрял, напълно развит; 2. отлежал (за вино); З. зрял, добре обмислен: 4. назрял, готов (for за); 5. тьрг. платим. [mъ'tjuъ] v 1. узрявам (и за цuрей), развивам се напълно; 2. докарвам до състояние на зрелост/пълно развитие; разработвам (план и пр.); to ~ o.'s ideas избистрям идеите си, идеите ми назряват; these years ~d his character тези години оформиха характера му; З. тьрг. идвам (за срок на полица); 4. оставям да отлежи, отлежавам (за вино).

maturity

- [mъ'tjuъriti] n 1. зрелост, пълно развитие; 2. тьрг. падеж (на полица).

matutinal

- [,maetju:'tainl] а книж. 1. утринен, сутришен; 2. ранен.

maty

- [] matey.

maudlin

- ['mo:dlin] I. a 1. сълзливо сантиментален; 2. разлигавен от пиянство; II. п сълзливост, сантименталност.

maul

- [mo:l] n голям дървен чук. [mo:l] v 1. бия; мачкам; ранявам; ~ed by a bear газен от мечка; 2. боравя грубо/небрежно с; изпокъсвам, раздърпвам; повреждам; З. критикувам жестоко, правя (на) бъзе и коприва/на пух и прах.

maulstick

- ['mo:lstik] n жив. мущабел.

maunder

- ['mo:ndъ] v 1. движа се безцелно, влача се; to ~ along/about мотая се, шляя се; 2. брътвя, бръщолевя, дърдоря.

maunderer

- ['mo:ndъrъ] n дърдорко, лигльо, празнословец.

maundy

- ['mo:ndi] n: M. Thursday Велики четвъртък; ~ week страстната седмица.

mausoleum

- [,mo;sъ'liъm] n мавзолей.

mauve

- [mouv] n 1. бледоморава анилинова боя; бледоморав цвят; 2. attr бледоморав.

maverick

- ['maevъrik] n ам. 1. недамгосано животно; юва; 2. разг. отцепник; човек, незачитащ обществени и пр. норми.

mavis

- ['meivis] n поет. поен дрозд.

mavourneen

- [mъ'vuъni:n] n ирл. любима. [mъ'vuъni:n] int драга/мила моя!

maw

- [mo:] n 1. сирище (у животни); паст (и прен.); гуша (на птица); 2. шег. търбух.

mawkish

- ['mo:kish] а 1. сладникав, блудкав; 2. сладникаво сантиментален.

maxilla

- ['maeksilъ] n (pl -ae [-i:]) анат. челюстна кост; горна челюст.

maxim

- ['maeksim] n вид картечница.

maximize

- ['maeksimaiz] v увеличавам до най-голямата възможна степен.

maximum

- ['maeksimъm] n (pl -s, -ma [-mъ]) 1. максимум; 2. attr максимален.

may

- [mei] v (might [mait]) 1. вьзможност, вероятност мога; може би; he ~ come or he ~ not може да дойде, а може и да не дойде; I was afraid he might lose his way страхувах се, че той може да се загуби/да не би да се загуби; I was afraid he might have lost his way страхувах се, че може да се е загубил; he ~ have gone somewhere else може да е отишъл другаде; you might have been drowned можеше да се удавиш; I might have known трябваше да се сетя; that is as ~ be може и да е така (но се сьмнявам); be that as it ~ както и да е; 2. молба, позволение: ~ I come with you? мога ли да дойда с теб? you ~ може; you ~ not не може (не ти позволявам); you might post this letter for me бих те помолил да ми пуснеш това писмо; З. пожелание: ~ you be happy! дано да бъдеш щастлив! желая ти щастиe! 4. в обстоятелствени изр. за цел: write to him at once so that he ~ know in time пиши му веднага, за да знае навреме; who ~/might you be ? ти пък кой си? whoever you ~ be който и да си ти.

may Day

- ['meidei] n 1. Първи май; 2. attr първомайски.

may blossom

- ['mei,blosъm] May 2.

may-beetle

- ['mei,bi:tl] n майски бръмбар (Melolontha melolontha).

may-bug

- ['mei,bлg] may-beetle.

may-fly

- ['meiflai] n 1. зоол. еднодневка (Ephemerida); 2. изкуствена муха (за стрьв).

maya

- ['ma:jъ] n инд. фил. привидност, илюзия.

mayan

- ['ma:jъn] а на маите.

mayas

- ['ma:jъz] Maya.

maybe

- ['meibi:] adv може би.

mayday

- ['meidei] n помощ (международен радиотелеграфен сигнал за бедствие на кораб, самолет).

mayfair

- ['meifЁъ] n аристократичен квартал в Лондон.

mayflower

- ['meiflauъ] n майско цвете.

mayhem

- ['meihem] n 1. ам. юр. тежка телесна повреда, осакатяване; 2. прен. поразии; хулиганство; хаос.

mayonnaise

- [,meiъ'neiz] n фp. майонеза.

mayor

- [mЁъ] n кмет; Lord M. лорд-мер, кмет на Лондон и някои други големи градове.

mayoralty

- ['mЁъrъlti] n 1. кметска служба; 2. кметуване.

mayoress

- ['mЁъris] n 1. жена на кмет, кметица; 2. жена кмет.

maypole

- ['meipoul] n украсен с цветя и ленти кол (около който се танцува на Пьрви май в Англия).

mazarine

- [,maezъ'ri:n] n 1. тъмносин цвят; 2. attr тьмносин.

maze

- [meiz] n 1. лабиринт; 2. бъркотия, хаос; З. обърканост, объркване; озадаченост; to be in a ~ съвсем съм озадачен/объркан. [meiz] v особ. в рр обърквам, озадачавам.

mazer

- ['meizъ] n чаша, бокал (пьрвоначално от дьрво).

mazurka

- [mъ'zъ:kъ] n мазурка.

mazy

- ['meizi] a 1. като лабиринт; с криволичещи завои; 2. объркан, заплетен, сложен.

me

- [mi:, mi] pron 1. pers косвен падеж от I; (на) мене, ме, ми; it's ~ разг. аз съм; 2. ост., поет. refl: I laid ~ down легнах.

mead

- [mi:d] n медовина. [mi:d] n поет. ливада.

meadow

- ['medou] n ливада, лъг.

meadow-grass

- ['medougra:s] n бот. ливадина (Poa pratensis).

meadow-saffron

- ['medou,saefrъn] n бот. кърпикожух (Crocus sativus).

meadow-sweet

- ['medouswi:t] n бот. коча билка (Spiraea ulmaria).

meagre

- ['mi:gъ] a 1. мършав, слаб; 2. оскъден, беден, недостатъчен; слаб (за посещение); ~ fare оскъдно/тънко ядене; З. безсъдържателен; незадоволителен; 4. прен. постен.

meal

- [mi:l] n ядене, хранено (закуска, обед, вечеря); (изядената) храна; we have three ~s a day храним се три пъти на ден; to have/take a ~ ям, храня се (закусвам, обядвам, вечерям); to make a ~ of it 1) ям на закуска/обед/вечеря, закусвам/обядвам/вечерям; 2) прен. прекалявам го; преувеличавам трудностите на нещо. [mi:l] n 1. (едро смляно) брашно; 2. царевично брашно.

meal ticket

- ['mi:l,tikit] n 1. купон за храна в евтин стол; 2. източник на издръжка.

meal-catcher

- ['mi:l,kaetshъ] n разг. авантаджия, който се самопоканва на ядене.

mealie

- ['mi:li] n юж.-афр. особ. pl 1. царевица; 2. царевичен кочан.

meals-on-wheels

- ['mi:lzon'wi:lz] n разнасяне на храна по домовете от служба Социални грижи.

mealy

- ['mi:li] а 1. брашнен, като брашно; сипкав; набрашнен; 2. бледен; З. петнист (за кон и пр.).

mealy-bug

- ['mi:libлg] n щитоносна въшка (Pseudococcus).

mealy-mouthed

- ['mi:limaud] a 1. прекалено деликатен; 2. неискрен, лицемерен.

mean

- [mi:n] a 1. посредствен, незначителен, слаб; скромен; no ~ achievement значително постижение; to be no ~ scholar добър/способен учен съм; the ~est citizen най-скромният/обикновеният гражданин; 2. беден, бедняшки, сиромашки; скромен; З. долен, подъл; безчестен; 4. дребнав, тесногръд, ограничен; ~ souls дребни души(ци); 5. скъпернически, стиснат; 6. ам. разг. лош, зъл, жесток; 7. ам. разг. виновен, гузен; 8. ам. в лошо настроение; неразположен; 9. ам. sl. отличен, изкусен; to play a ~ guitar отличен китарист съм. [mi:n] а среден (и мат.); ~time средно (слънчево) време; in the ~time/while междувременно. [mi:n] n 1. среда, средина; the golden/happy ~ златната среда; 2. мат. средно число; 3. pl с гл. в sing средство, начин, способ; средства; by ~s of посредством, с, чрез; by all (manner of) ~s непременно, на всяка цена; разбира се; by no (manner of) ~s по никакъв начин; by any ~s по какъвто и да е начин; by some ~s or other по един или друг начин; a ~s to an end начин/средства за постигане на определена цел; 4. рl средства; състояние, богатство; the ~s of production средствата за производство; ~s test имотен ценз; man of ~s заможен/състоятелен човек; to live within o.'s ~s живея според средствата си, простирам се според чергата си; to live above/beyond o.'s ~s живея не според средствата си. [mi:n] v (meant [ment]) 1. знача, означавам (за дума и пр.); 2. възнамерявам, имам намерение; he ~s to succeed решен е да успее; he ~ s no harm to anyone никому не мисли зло; to ~ ill by s.o. имам лоши намерения спрямо някого, мисля някому злото; to ~ kindly/well by s.o. имам добри намерения спрямо/желая доброто на някого; З. знача, означавам; it will ~ working overtime това ще означава да работим извънредно; 4. предназначавам, (предварително) определям, предопределям (for за); I ~ it to be used определил съм го за използуване; this present is meant for you този подарък е за теб; he was meant for a soldier 1) имаше качества за войник; 2) гласяха го за войник; 5. искам да кажа, имам предвид; имам за цел; подразбирам; I ~ to say искам да кажа (that); I ~ what I say говоря ceриозно, не се шегувам; what do you ~ by (saying) that? какво искаш да кажеш с това? как смееш да кажеш такова нещо? I meant it/it was meant as a joke казах го на шега; you broke my best vase! - I didn't ~ to ти счупи най-хубавата ми ваза! - без да искам; I didn't ~ to hurt your feelings не съм искал да те обидя; I did not ~ you нямах теб предвид; 6. имам значение; от значение съм (to за).

mean-born

- ['mi:n'bo:n] а от скромен произход.

mean-looking

- ['mi:n,luki¤] а беден, бедняшки, сиромашки.

mean-spirited

- ['mi:n,spiritid] а долен, низък, подъл, безчестен; ~ fellow подлец.

meander

- [mi'aendъ] n 1. pl извивки, завой, криволици (на река); криволичещи пътеки; 2. обик. рl пътуване със заобикаляния; околен път; З. изк., арх. меандър; 4. лабиринт. [mi'aendъ] v 1. извивам се, криволича; 2. скитам/бродя без цел, шляя се; З. говоря несвързано, минавам от тема на тема.

meandering

- [mi'aendъri¤] а криволичещ; извит.

meanderings

- [mi'aendъri¤z] n pl криволичеща пътека/път.

meaning

- ['mi:ni¤] n значение (на дума и пр.) (и прен.); what is the ~ of (all) this? какво значи това? (вьзмущение); може ли такова нещо? with ~ многозначително; съзнателно, умишлено.

meaningful

- ['mi:ni¤ful] а 1. със смисъл/значение; 2. смислен, съдържателен; ~ life пълноценен живот; З. многозначителен, изразителен (за поглед).

meaningless

- ['mi:ni¤lis] а 1. без значение; 2. безсмислен, безцелен.

meanly

- ['mi:nli] adv 1. слабо, оскъдно, недостатъчно; 2. бедно, скромно; ~ born от бедно/скромно семейство; З. низко, безчестно, подло; to think ~ of имам лошо мнение за.

meanness

- ['mi:nnis] n 1. низост, гадост, подлост, безчестие; 2. духовна нищета, посредственост.

means

- [mi:ns] вж. mean З., 4.

meant

- [ment] вж. mean .

meantime

- [,mi:n'taim] adv през това време, междувременно. [,mi:n'taim] n: in the ~ през това време, междувременно.

meanwhile

- [,mi:n'wail] meantime.

measles

- [mi:zlz] n pl 1. мед. дребна шарка, морбили, брусница; German ~ рубеола; 2. вет. трихиноза (по свинете); цистицеркоза, свинска тения.

measly

- ['mi:zli] а 1. мед. болен от шарка/морбили/брусница; 2. вет. трихинозен; болен от свинска тения; З. sl. прен. мизерен, никакъв, много малък (за количество, порция и пр.).

measurable

- ['me©ъrъbl] а измерим; in the ~ future в недалечно бъдеще.

measure

- ['me©ъ] n 1. мярка, мяра; размери, количество, единица; уред за мерене (сантиметьр и пр.); ~ of capacity мярка за вместимост; ~ of weight мярка за тежина; dry ~ крина, мярка за житни храни; liquid ~ мярка за точности; long/linear ~, ~ of length мярка за дължина; solid/cubic ~ мярка за обем; full/good ~ колкото трябва; short ~ по-малко, отколкото трябва, ексик; good ~ в повече, артък; above/beyond (all) ~ прекалено, прекомерно, без мярка; in a/some ~ до известна степен, донякъде; in a great/large ~ до голяма степен; within ~ с мярка, умерено; without ~ без мяра, неограничено; to keep/observe ~ сдържан съм, имам чувство за мярка; to set ~s to определям границите на, ограничавам; 2. мярка, размери; to take s.o.'s ~ вземам мярка на някого; прен. схващам слабостите на/ разбирам колко (пари) струва някой; made to ~ направен/ушит и пр. по мярка/поръчка; З. мярка, мерило, критерий, мащаб; to give the ~ of давам (вярна) представа за; to be the ~ of мерило/критерий съм за; 4. мярка, мероприятие; закон, постановление; 5. мат. делител; 6. проз. ритьм, стъпка, размер; 7. муз. такт; 8. ост. танц; 9. рl геол. пласт, прослойки; ~ for ~ око за око, зъб за зъб; мяра за мяра; for good ~ 1) като прибавка (от мен); 2) прен. на това отгоре. ['me©ъ] v 1. меря, измервам; 2. вземам мярка на (for); to be ~d for вземат ми мярка за; З. мярката ми е, размерите ми са; 4. оценявам, преценявам; 5. прен. меря, премервам; to ~ s.o. with o.'s eye изглеждам някого, премервам някого с поглед; 6. отмервам; раздавам; разпределям (to); 7. поет. изминавам, прекосявам, преброждам; measure off/out меря, отмервам, измервам (необходимо количество); measure up 1) премервам (и прен.); 2) отговарям на стандарт/изискване; мога да се сравнявам/достигна (to с, до); to ~ up to отговарям на (изисквания, очаквания и пр.), оправдавам (надежди); to ~ up to o.'s task задачата е по силите/възможностите ми.

measured

- ['me©ъd] а 1. (добре) обмислен, (грижливо) прeмерен; 2. отмерен, равномерен, ритмичен.

measureless

- ['me©ъlis] а безкраен, безграничен, неизмерим.

measurement

- ['me©ъmъnt] n 1. мерене, измерване, премерване; измерение; 2. мярка; рl размери; made to ~s направен по мярка; З. система на мерки и теглилки; unit of ~ единица мярка; ~ goods стока, за провоза на която се плаща според обема, а не според теглото.

measuring-jug

- ['me©ъri¤d©лg] n градуиран съд.

measuring-tape

- ['me©ъri¤teip] n (шивашки) сантиметър.

measuring-worm

- ['me©ъri¤wъ:m] n гъсеница от сем. Geometridae.

meat

- [mi:t] n 1. месо; butcher's ~ месо от добитък; 2. ам. месеста част (на плод); З. ост. храна; ядене; обед, вечеря и пр.; 4. прен. същина, ядка; съдържание; храна за мисьлта, повод за размишление; 5. ам. sl. любимо занимание; 6. attr месен; с/от месо; cold ~ 1) студено/замразено месо; 2) sl. труп, мъртвец; strong ~ 1) храна, която изисква по-усилено дъвкане; 2) прен. нещо трудно за разбиране; every man's ~ нещо общодостъпно/разбираемо за всички; one man's ~ is another man's poison всеки си има свой вкус; it is ~ and drink to him голямо удоволствие му доставя.

meat-and-potatoes

- ['mi:tъnpъ'teitouz] n разг. 1. същност, основа; 2. основен източник на печалба и пр.; З. attr съществен; практически.

meat-loaf

- [,mi:t'louf] loaf З.

meatball

- [,mi:t'bo:l] n кюфте(нце).

meatless

- ['mi:tlis] а безмесен, постен.

meaty

- ['mi:ti] a 1. месест, меснат; месен; 2. прен. съдържателен, съществен.

meccano

- [mi'ka:nou] n конструктор (игра).

mechanic

- [mi'kaenik] n 1. механик, техник; машинист; оператор; 2. занаятчия.

mechanical

- [mi'kaenikl] а 1. машинен; механичен; ~ difficulties технически трудности; ~ powers прости машини; ~ pilot автопилот; ~ transport автомобилен провоз; 2. занаятчийски; З. фабричен, индустриален; 4. машинален, механичен, автоматичен, несъзнателен; 5. неоригинален; 6. фил. механистичен; 7. технически сръчен.

mechanician

- [,mekъ'nishn] n конструктор; механик.

mechanics

- [mi'kaeniks] n pl с гл. в sing механика.

mechanism

- ['mekъnizъm] n 1. механизъм; уред; апарат; 2. устройство, строеж; система; прен. механизъм; З. муз., изк. техника; 4. фил. механически материализъм, механицизъм.

mechanist

- ['mekъnist] n 1. mechanician; 2. фил. последовател на механицизма.

mechanistic

- [,mekъ'nistik] а механистичен, механистически (и фил.).

mechanization

- [,mekъnai'zeishn] n механизация.

mechanize

- ['mekъnaiz] v механизирам (и воен.).

medal

- [medl] n медал; орден; отличие; the reverse side of the ~ прен. обратната страна на медала.

medallion

- [mi'daeljъn] n медальон.

medallist

- ['medъlist] n 1. майстор на медали; 2. медалист, носител на медал, орденоносец.

meddle

- [medl] v 1. меся се, намесвам се, бъркам се (in); бъркам се, където не ми е работа (in, with); 2. бърникам, пипам, играя си (with с).

meddler

- ['medlъ] n човек, който се меси в чужди работи; "шило".

meddlesome

- ['medlsъm] a 1. който се меси в чужди работи; натрапничав, натрапнически; 2. който бърника.

media

- ['mi:diъ] n (pl -mediae ['mi:dii:]) 1. фон. звучна преградна съгласна; 2. анат. средна обвивка на кръвоносен съд. ['mi:diъ] вж. medium.

mediaeval

- [] medieval.

medial

- ['mi:diъl] а среден (no размер); междинен.

median

- ['mi:diъn] I. a medial; II. n 1. мат. медиана; 2. анат. средна артерия/вена/нерв.

mediant

- ['mi:diъnt] n муз. медианта.

mediate

- ['mi:diъt] a 1. междинен, промеждутъчен; 2. непряк, косвен; относителен. ['mi:dieit] v 1. посреднича (between); 2. постигам/ осъществявам/уреждам чрез посредничество/намеса; З. заемам междинно положение, служа за връзка (between).

mediation

- [,mi:di'eishn] n посредничество.

mediator

- ['mi:dieitъ] n посредник.

medic

- ['medik] n sl. лекар; студент по медицина; медик.

medicable

- ['medikъbl] а излечим.

medicaid

- ['medikeid] n ам. здравна служба за инвалиди и пр.

medical

- ['medikl] а 1. медицински; лекарски; ~ adviser домашен лекар; ~ history анамнеза; ~ jurisprudence съдебна медицина; ~ man лекар, доктор; ~ woman лекарка; ~ officer лекар хигиенист; военен лекар; главен лекар (в болница); ~ orderly санитар; ~ treatment лекуване, лечение; to call in ~ assistance викам лекар; to take ~ advice съветвам се с лекар; 2. терапевтичен; ~ ward терапевтично отделение. ['medikl] n 1. medic; 2. разг. медицински преглед.

medical examiner

- [,medikli'gzaeminъ] n 1. ам. лекар, който извършва аутопсии при смъртни случаи при съмнителни обстоятелства; 2. ам. лекар при застрахователни дружества, фирми и пр.

medicament

- [me'dikъmъnt] n лекарство, медикамент.

medicare

- ['medikЁъ] n ам. държавна здравна служба (особ. за вьзрастни).

medicate

- ['medikeit] v 1. лекувам (с лекарство); 2. прибавям лекарство/дезинфекционно средство в (сапун, шампоан и пр.).

medication

- [,medi'keishn] n 1. лекуване, лечение; 2. прибавяне на лекарство/дезинфекционно средство.

medicative

- ['medikъtiv] а лечебен, лековит.

medicinal

- [me'disinl] medicative.

medicinally

- [me'disinъli] adv като лекарство; чрез лекарства.

medicine

- ['medsin] n 1. медицина (терапия, терапевтика); 2. лекарство, лек, цяр; to take o.'s ~ 1) вземам си лекарството; 2) прен. понасям наказанието си/ неприятности; З. магия, баене (у индианци); 4. муска, талисман, амулет, фетиш; ~ ball тежка кожена топка за физически упражнения; ~ chest домашна аптечка; to get some/a little/a dose of o.'s own ~ прен. връщат ми го; с мойте камъни по моята глава.

medicine-man

- ['medsinmaen] n (pl -men) магьосник баяч (y индианци), шаман.

medick

- ['medik] n бот. люцерна (Medicago).

medico

- ['medikou] medic.

medieval

- [,medi'i:vl] а средновековен.

medievalism

- [,medi'i:vъlizm] n 1. средновековни схващания/обичаи и пр.; 2. увлечение по средновековието.

medievalist

- [,medi'i:vъlist] n медиевист, специалист по история на средните векове.

mediocre

- [,mi:di'oukъ] а посредствен.

mediocrity

- [,mi:di'okriti] n 1. посредственост; 2. посредствен човек.

meditate

- ['mediteit] v 1. размислям (се), размишлявам, замислям се: обмислям (on, upon); 2. отдавам се на съзерцание; З. замислям, кроя.

meditation

- [,medi'teishn] n 1. размисъл, размишление; 2. съзерцание, мечтателно настроение.

meditative

- ['meditъtiv] а съзерцателен, мечтателен; замислен.

mediterranean

- [,meditъ'reinjъn] I. a 1. отдалечен от морския бряг: 2. вътрешен, затворен (за море); З. M. средиземноморски; II. п the M. Средиземно море; Средиземноморието.

medium

- ['mi:djъm] n (pl -s, -ia [-iъ]) 1. среда, средина; нещо средно/междинно/промеждутъчно; среднo качество/число; междинна степен и пр. (between); happy ~ златна среда; 2. (обществена) среда; условия на живот; З. средство; сила; фактор; ~ of exchange/circulation разменно средство; through the ~ of посредством, чрез; 4. изк., муз., лит. средства, материал: форма; 5. проводник; 6. бuoл. среда; 7. жив. разтворител (на боя); 8. средство (за информация и пр.); pl (media) mass media; 9. (pl mediums) медиум; 10. attr 1) среден, междинен; 2) умерен; З) мек.

medlar

- ['medlъ] n бот. мушмула (Mespilus germanica).

medley

- ['medli] n 1. смес, смесица, смешение; миш-маш; смесено общество; пъстра тълпа; ~ of books and papers безреден куп от книги и книжа; 2. муз. китка, потпури; З. литературен сборник; 4. сп. смесена щафета (на бягане, плуване) (и ~ relay); 5. attr смесен, разнообразен, разновиден; пъстър, шарен.

medulla

- [me'dлlъ] n 1. костен мозък; 2. гръбначен мозък; З. продълговат мозък (и ~ oblongata); 4. aнат. средната част на някой орган, особ. на бъбрека; 5. бот. сърцевина.

medusa

- [mi'dju:zъ] n (pl -ae [-i:]) 1. зоол. медуза (разред Hydrozoa и Scyphozoa); 2. M. мит. Медуза.

meed

- [mi:d] n книж. 1. награда, отплата; 2. (заслужена) похвала.

meek

- [mi:k] а смирен, кротък; покорен; мек; as ~ as a lamb/as Moses кротък като агне.

meerschaum

- ['miъshъm] n 1. минер. морска пяна; 2. лула от морска пяна.

meet

- [mi:t] v (met [met]) 1. срещам (се с), срещам(е) се, събирам(е) се; 2. посрещам (на гaрa и пр.); З. разминаваме се (за превозни средства); 4. запознавам се с; pleased/glad to ~ you! приятно ми е (да се запознаем)! 5. срещам/сливам/пресичам се (за пьтищa, реки. линии и пр.); 6. идвам до, достигам (зрението, слуха); she was afraid to ~ my eye тя се боеше да срещне погледа ми; a strange noise met my ear долових/чух особен шум; a terrible scene met my eyes пред очите ми се откри страшна гледка; there's more in it than ~s the eye работата е посложна, отколкото изглежда; there's more in him than ~s the eye не е толкова прост, колкото изглежда, у него има скрити качества; 7. отговарям на, задоволявам (желания, изисквания и пр.); that does not ~ the case това не е задоволително/подходящо, това не стига; that ~s a long felt want това запълва отдавнашна нужда/празнина; 8. справям се с, преодолявам (трудност, пречки и пр.); оборвам (критика, вьзражения); to ~ emergencies вземам мерки при спешни случаи; 9. плащам (сметки), посрещам (разноски), изплащам (полица); 10. приемам, посрещам; to ~ o.'s death/end намирам смъртта си; 11. бия се с; бия се на дуел, дуелирам се; meet together срещаме се, събираме се; meet up with ам. разг. срещам случайно; meet with 1) срещам (се с), натъквам се на; 2) претърпявам (загуби), преживявам, случва ми се, постига/сполита ме; to ~ with an accident претърпявам злополука; to ~ with adventures имам/случват ми се приключения; to ~ with kindness отнасят се добре/ човешки с мен; to ~ with a response намирам отзвук; to ~ with success увенчавам се с успех, успявам. [mi:t] n среща, събиране (на ловци и пр.). [mi:t] а ост. подобаващ, уместен, удобен, подходящ (for); it is ~ редно e (that).

meeting

- ['mi:ti¤] n 1. събиране; събрание; 2. заседание; З. сп. среща, състезание; 4. група богомолци; 5. място за среща; 6. тех. възел; съединение.

meeting point

- ['mi:ti¤point] meeting 5.

meeting-house

- ['mi:ti¤haus] n дом за богослужение (особ. на протестантu).

mega-death

- ['megъdeҐ] n единица, равна на 1 милион убити (в ядрена война).

megacycle

- ['megъ,saikl] megahertz.

megahertz

- ['megъhъ:ts] n фuз. мегахерц, мегацикъл (ськр. MHz).

megalith

- ['megъliҐ] n археол. мегалит.

megalomania

- [,megъlou'meinjъ] n мегаломания.

megalopolis

- [,megъ'lopъlis] n многомилионен град.

megaphone

- ['megъfoun] n мегафон, рупор.

megascopic

- [,megъ'skopik] а 1. увеличен; 2. видим с просто око.

megaton

- ['megъtлn] n мегатон.

megilp

- [mъ'gilp] n изк. разтворител от ленено масло и терпентин.

megrim

- ['mi:grim] n 1. мигрена; 2. pl потиснатост, униние; З. каприз, прищявка; 4. рl вет. вертячка, ценуроза (у конете).

melancholia

- [,melъn'kouljъ] n меланхолия.

melancholic

- [,melъn'kolik] 1. a меланхоличен; 2. п меланхолик.

melancholy

- ['melъnkъli] n меланхолия, потиснатост. ['melъnkъli] а 1. мрачен, потиснат; 2. тъжен; навяващ скръб, потискащ.

melange

- [mei'la:n©] n фр. смес, смесица.

melba toast

- ['melbъtoust] n тьнка препечена филийка.

meld

- [meld] v карти обявявам.

melee

- ['melei] n фр. 1. ръкопашен бой, схватка; сбиване; меле; 2. блъсканица, навалица; З. бъркотия.

meliorate

- ['mi:liъreit] v подобрявам (се).

melioration

- [,mi:liъ'reishn] n подобрение, мелиорация.

melliferous

- [me'lifъrъs] а медоносен, медовит.

mellifluous

- [me'lifluъs] а меден, мелодичен; сладкодумен, красноречив.

mellow

- ['melou] а 1. (у)зрял, мек, сладък, сочен (за плод); 2. пивък; отлежал (за вино); З. глинест, богат, мазен (за почва); 4. поумнял, зрял, улегнал, уталожен; 5. прен. мек (за светлина, звук), топъл (за цвят); 6. любезен, добродушен, сърдечен; весел, общителен; in a ~ mood размекнат; 7. разг. пийнал, с повишено настроение, на градус. ['melou] v 1. зрея. узрявам, омеквам; правя (плод) да омекне/да стане сладък и сочен; 2. поумнявам, уталожвам се, улягам; правя да поумнее/поулегне; омекотявам; man ~ed by age човек, улегнал с възрастта; ~ed by age 1) със смекчени от времето цветове и форми (за здание и пр.); 2) със старинен чар.

melodeon

- [mi'loudiъn] n 1. вид хармониум; 2. вид акордеон.

melodic

- [mi'lodik] а мелодичен.

melodious

- [mi'loudiъs] a 1. мелодичен; 2. мек, нежен, звучен, напевен.

melodist

- ['melъdist] n 1. композитор на мелодии; майстор на мелодията; 2. певец.

melodrama

- [,melъ'dra:mъ] n 1. мелодрама; 2. мелодраматичност (и прен.).

melodramatic

- [,melodrъ'maetik] а мелодраматичен (и прен.).

melody

- ['melъdi] n 1. мелодия; 2. мелодичност.

melon

- ['melъn] n 1. бот. пъпеш (Cucumis melo); 2. water-~; З. тьрг. sl. извънредни дивиденги/възнаграждения/печалби.

melt

- [melt] v 1. топя (се), стопявам (се), разтопявам (се), разтапям (се); разтварям (се); 2. прен. умирам от горещина; увирам; З. смекчавам (се), омеквам; размеквам се, омекотявам (се); to ~ with pity трогвам се; to ~ into tears разплаквам се; 4. преминавам, превръщам се; сливам се, преливам се; the clouds ~ed into rain от облаците се изсипа дъжд; to ~ into a crowd сливам се с тълпа; one colour ~s into another цветовете се преливат; melt away 1) стопявам се; 2) прен. увирам/умирам от горещина; З) разпръсквам се, разсейвам се (и прен.); 4) изчезвам, загубвам се; melt down стопявам, сталям; претопявам. [melt] n метал. 1. стопен метал; 2. стопилка; З. плавка.

melting

- ['melti¤] а 1. който се топи; 2. нежен, мек, размекнат; to be in a ~ mood размекнат съм.

melting-point

- ['melti¤point] n физ. температура/точка на топене.

melting-pot

- ['melti¤pot] n 1. метал. тигел; 2. прен. място, където се смесват различни социални, расови и пр. групи; място, където стават бързи промени; to be in/go into the ~ претърпявам коренна промяна.

melton

- ['meltъn] n вид дебел вълнен плат.

member

- ['membъ] n 1. aнaт. част/орган на тялото; 2. грaм. част (нa изречение); З. член (нa дружество и пр.); M. of Parliament (ськр. M. P.) член на парламента, депутат; private ~ back-bencher 2.; probationary ~ кандидат-член; sitting ~ постоянен член; ~ state държава членка (нa оргaнизация); 4. човек (от раса, публика, тьлпа и пр.); ~ of the armed forces военнослужещ; 5. съставна част, елемент; 6. клон на дружество/организация; 7. мит., лог. член на уравнение/силогизъм.

membership

- ['membъship] n 1. членство; 2. (брой на) членове; З. обикновени членове (на организация); 4. attr членски: ~ card членска карта.

membrane

- ['membrein] n биол. ципа, кожица, мембрана.

memento

- [mi'mentou] n 1. спомен; as a ~ (of) за спомен (от); ~ mori нещо, което напомня за смъртта, мъртвешка глава, череп; 2. напомняне.

memo

- ['memou] разг. memorandum.

memoir

- ['memwa:] n 1. кратка биография/автобиография; 2. pl мемоари, спомени, записки; З. научна статия, доклад; рl доклади на научно дружество.

memorabilia

- [,memъrъ'biliъ] n pl лат. забележителни неща/паметни събития от миналото; спомени.

memorability

- [,memъrъ'biliti] n забележителност.

memorable

- ['memъrъbl] а паметен, забележителен, незабравим.

memorandum

- [,memъ'raendъm] n (pl -da [-dъ], -dums) 1. бeлежка, записка: to make a ~ of записвам си; 2. паметна бележка. меморандум; З. дипломатическа нота; 4. юр. резюме (на договор и пр.).

memorial

- [mi'mo:riъl] I. a 1. който служи да напомня, паметен, ~ tablet паметна плоча, 2. в памет на; M. Day aм. ден на загиналите във войните; II. п 1. паметник (и писмен); war ~ паметник на загинали във война; 2. празник. обичай; З. записка, изложение, 4. рl хроника, мемоари, спомени, записки: 5. петиция.

memorialist

- [mi'mo:riъlist] n 1. човек, който подава петиция: 2. мемоарист, автор на мемоари.

memorialize

- [mi'mo:riъlaiz] v 1. увековечавам паметта на, (от)празнувам, ознаменувам; 2. подавам петиция до.

memorize

- ['memъraiz] v уча/научавам наизуст, запаметявам.

memory

- ['memъri] n 1. памет; the art of ~ мнемоника; in ~ of в памет на; from ~ по памет; within the ~ of man откакто помнят хората; beyond the ~ of man от/в незапомнени времена; within my ~ откакто (се) помня; of blessed/happy ~ блаженопочивши; to bear/have/keep in ~ помня, запомням; to bring back/call to ~ спомням/припомням си; to embalm/ enshrine/treasure up in o.'s ~ тача паметта на; to engrave/impress/imprint/stamp in s.o.'s ~ запечатвам в паметта на някого; if my ~ does not fail me/serves me right ако паметта ми не ме лъже/не ми изневерява; 2. спомен; З. attr по памет.

memsahib

- ['mem,sa:ib] n англоинд. госпожа, господарка.

men

- [] вж. man .

menace

- ['menъs] n 1. заплаха, опасност (to за, of от); 2. прен. напаст. ['menъs] v заплашвам, застрашавам (with с).

menage

- [me'na:©] n фр. (водене на) домакинство.

menagerie

- [mi'naed©ъri] n менажерия (и прен.).

mend

- [mend] v 1. поправям, ремонтирам; кърпя, закърпвам, изкърпвам; 2. подобрявам (се), възстановявам (се); to ~ o.'s manners/ways поправям си поведението; it is never too late to ~ никога не e късно да поправиш грешката си; that won't ~ matters това няма да подобри положението/нещата; the patient is ~ing болният отива към подобрение; the weather is ~ing времето се оправя/е на оправяне; to ~ o.'s fences поправям отношенията си (with с); ~ or end или-или, няма полза от полумерки; З. прибавям гориво на, стъквам (огьня). [mend] n 1. кръпка; запълнена дупка, закърпено място; 2. подобряване, подобрение, възстановяване; to be on the ~ отивам към подобрение.

mendacious

- [men'deishъs] а лъжлив; неверен.

mendacity

- [men'daesiti] n 1. лъжливост; 2. невярно твърдение.

mender

- ['mendъ] n кърпач; майстор, който извършва поправки.

mendicancy

- ['mendikъnsi] n просия, просене.

mendicant

- ['mendikъnt] 1. а просещ; 2. п просяк; ~ friars ист. монаси, който се прехранват с просия.

mendicity

- [men'disiti] mendicancy.

menfolk

- ['menfouk] n pl рaзг. 1. мъжете, мъжкият пол; 2. мъжете от едно семейство.

menhaden

- [,men'heidn] n зоол. риба, подобна на херинга (Brevoortia tyrannus).

menhir

- ['men,hiъ] n археол. менхир (висок побит камьк).

menial

- ['mi:njъl] I. a 1. на слуга/прислужник, слугински; низш, робски; ~ job черна/слугинска работа; the ~ staff слугите; 2. раболепен, угоднически, лакейски; II. п обик. неодобр. слуга.

meningitis

- [,menin'd©aitis] n мед. менингит.

meniscus

- [mi'niskъs] n менискус (и анат.).

menopause

- ['menoupo:z] n мед. менопауза, климактерий, критическа възраст.

menses

- ['mensi:z] n pl физиол. менструация.

menstrual

- ['menstruъl] a 1. физиол. менструационен; 2. астр. ежемесечен.

menstruate

- ['menstrueit] v физиол. имам менструация.

menstruation

- [,menstru'eishn] n физиол. менструация.

mensurable

- ['menshurъbl] а книж. 1. измерим; 2. муз. ритмичен.

mensural

- ['menshurъl] a 1. отнасящ се до мярка, мерен; 2. муз. ритмичен.

mensuration

- [,mensjuъ'reishn] n мерене, измерване, измерение.

mental

- [mentl] а 1. умствен, мисловен; ~ age психическа възраст; ~ powers умствени способности; ~ test психологичен изпит; 2. душевен; ~ case/patient душевноболен; ~ hospital психиатрия; З. мислен; вътрешен, неизказан; ~ arithmetic смятане на ум; ~ reservation мълчалива уговорка, неизказано възражение; 4. разг. душевноболен; побъркан, смахнат.

mentality

- [men'taeliti] n 1. мисловна способност, ум, разсъдък, интелект; 2. манталитет, мисловност, характер.

mentally

- ['mentъli] adv 1. мислено; 2. умствено; душевно, ~ defective/deficient умствено недоразвит; ~ ill душевноболен.

mentation

- [men'teishn] n псих. 1. мисловна дейност/процес; 2. душевно състояние.

mention

- [menshn] n споменаване (по име), посочване (of); to make ~ /no ~ of споменавам/не споменавам; honourable ~ (изказване на) похвала. [menshn] v споменавам (по име), отварям дума за; don't ~ it няма защо, моля (след изказани благодарности, извинения); not to ~, without ~ing да не говорим за.

mentionable

- ['menshъnъbl] а който може да бъде споменат.

mentor

- ['mento:] n ментор, наставник, възпитател.

menu

- ['menju:] n фp. меню.

mephistophelean

- [,mefistъ'fi:ljъn] а мефистофелски.

mephistophelian

- [,mefistъ'fi:ljъn] Mephistophelean.

mephitic

- [me'fitik] а зловонен; вреден, зловреден, отровен.

mephitis

- [me'faitis] n зловонни изпарения, миазми.

mercantile

- ['mъ:kъntail] a 1. търговски (за флота, право и пр.); 2. търгашески, сметкаджийски, меркантилен.

mercantilism

- ['mъ:kъntilizm] n 1. ост. ик. меркантилизъм; 2. търгашество, сметкаджийство, меркантилност.

mercenary

- ['mъ:sinъri] I. a 1. користен, користолюбив; търгашески; продажен; 2. наемен; II. п наемник, наемен войник.

mercer

- ['mъ:sъ] n търговец на текстилни изделия.

mercerize

- ['mъ:sъraiz] v текст. мерсеризирам.

mercery

- ['mъ:sъri] n 1. търговия с тъкани; 2. текстилни стоки.

merchandise

- ['mъ:tshъndaiz] n стока, стоки. ['mъ:tshъndaiz] v 1. търгувам (in с); 2. организирам пласмента/рекламирането на.

merchant

- ['mъ:tshъnt] n 1. търговец; търговец на едро, ангросист; curb ~ уличен търговец; 2. ам., шотл. търговец на дребно, дюкянджия; З. sl. запалянко, любител; speed-~ шофьор любител на високи скорости; 4. attr търговски; ~ prince богат търговец; ~ tailor шивач, който шие облекло със свои материали.

merchantable

- ['mъ:tshъntъbl] а 1. който се продава/е за продан; 2. който (лесно) се харчи.

merchantman

- ['mъ:tshъntmъn] n (pl -men) търговски кораб.

merciful

- ['mъ:siful] a 1. милостив, милосърден, състрадателен; снизходителен; 2. благоприятен; навременен.

merciless

- ['mъ:silis] а безжалостен, безмислостен, суров, жесток.

mercurial

- [mъ:'kjuъriъl] I. a 1. подобен на/причинен от живак; живачен; 2. прен. жив, находчив; З. променчив, непостоянен, който е на настроения/повлиян от планената Меркурий; II. п форм. живачен препарат.

mercurialism

- [mъ:'kjuъriъlizm] n мед. хронично живачно отравяне, хидраргиризъм, меркуриализъм.

mercuriality

- [mъ:,kjuъri'aeliti] n 1. живост, находчивост; 2. безгрижие; З. непостоянство, несериозност.

mercuric

- [mъ:'kjuъrik] а хим. съдържащ двувалентен живак.

mercurous

- ['mъ:kjurъs] а хим. съдържащ едновалентен живак.

mercury

- ['mъ:kjuri] n 1. живак; 2. живачен стълб; барометър; З. мит., астр. M. Меркурий; 4. разг. пратеник.

mercy

- ['mъ:si] n 1. милост, пощада; милосърдие; снизхождение; to have/take ~ on, to show ~ to смилявам се над, пощадявам; for ~'s sake! за бога! at the ~ of на произвола/под властта/на благоволението/в ръцете на; ~ on us! int 1) бог да ни е на помощ! (ужас); 2) я гледай ти! (изненада); left to the tender mercies of upoн. оставен на благоволението на; 2. благодат; късмет, щастие; it's a ~ that какъв късмет/слава богу, че; one must be thankful for small mercies човек трябва да бъде благодарен и за наймалките добрини/да се задоволява с малко; З. attr извършен от състрадание; ~ killing безболезнено умъртвяване на неизлечимо болен.

mercy-seat

- ['mъ:sisi:t] n 1. др. евр. скиния; 2. цьрк. божият престол; З. божия милост.

mere

- [miъ] n ост., поет. освен в геогр. имена 1. езеро; 2. блато. [miъ] а истински, чист; обикновен; she's a ~ child тя е съвсем млада, едва ли не дете; ~ spectator обикновен наблюдател; the ~ sight of her makes me tremble само като я погледна/видя и се разтрепервам; it's a ~/the ~st trifle дребна работа; out of ~ spite от чиста злоба, само от злоба; by the ~st chance/accident съвсем случайно.

merely

- ['miъli] adv само, просто.

meretricious

- [,meri'trishъs] a 1. евтин; крещящ, безвкусен; с чисто външен ефект (и за стил); 2. подобаващ на проститутка, проститутски.

merganser

- [mъ:'gaensъ] n зоол. голям потапник (Mergus merganser).

merge

- [mъ:d©] v 1. сливам (се) (in); съединяваме (се), обединяваме (се); уедряваме се (за предприятия); 2. смесвам (се); преливам, преминавам, превръщам се (in, into в).

merger

- ['mъ:d©ъ] n юр. сливане, обединение, уедряване (на предприятия); обединено/уедрено предприятие.

meridian

- [mъ'ridiъn] n 1. геогр., астр. меридиан; prime ~ нулев меридиан; 2. зенит; пладне; З. прен. зенит, апогей; връх (на слава и пр.); разцвет; 4. attr 1) пладнешки, обеден; 2) астр. зенитен; З) кулминационен; върховен.

meridional

- [mъ'ridiъnъl] I. а 1. меридианов, меридианен; 2. меридионален, южноевропейски; II. п южняк (особ. жител на Южна Франция).

meringue

- [mъ'rae¤] n фр. 1. печени разбити белтъци със захар (за глазура и пр.); 2. целувка (сладкиш).

merino

- [mъ'ri:nou] n 1. мериносова овца (и ~ sheep); 2. плат от мериносова вълна; мериносова прежда; З. attr мериносов.

merit

- ['merit] n 1. и pl заслуга; to take ~ to o.s. for s.th., to make a ~ of s.th./doing s.th. приписвам си голяма заслуга за нещо/задето съм направил нещо; Order of M. (ськр. O. M.) орден за (граждански/военни) заслуги; 2. достойнство, качество; book of true ~ ценна книга; certificate of ~ грамота; З. pl основание, основателност; същина; judgement on the ~s присъда по същество; to go into/discuss the ~s of s.th. обсъждам доводите за и против нещо; ~ system ам. назначаване на служба въз основа на качества, а не по политически съображения и пр. ['merit] v заслужавам, достоен съм за.

meritorious

- [meri'to:riъs] а похвален; заслужаващ похвала; заслужен.

merle

- [mъ:l] n ост. зоол. кос.

merlin

- ['mъ:lin] n зоол. малък сокол, чучулигар (Falco columbarius).

merlon

- ['mъ:lon] n зъбец (на крепостна стена).

mermaid

- ['mъ:meid] n мит. морска сирена.

merman

- ['mъ:mъn] n мит. тритон.

merriment

- ['merimъnt] n веселие, веселба.

merry

- ['meri] а 1. весел; радостен; ~ as a lark/cricket/grig, as ~ as the day is long много весел, пълен с живот, жизнерадостен; to make ~ веселя се, забавлявам се; 2. шеговит, забавен; to make ~ over/about присмивам се на; З. ост. приятен, приветлив; ~ (old) England добрата стара Англия; 4. разг. пийнал, развеселен; ~ hell sl. бъркотия; to play ~ hell with съвсем обърквам. ['meri] n бот. дива черна череша (Prunus avium).

merry-andrew

- ['meri'aendru:] n шут, смешник.

merry-go-round

- ['merigou,raund] n въртележка, карусел.

merry-maker

- ['meri,meikъ] n човек, който се весели/забавлява; ~s весела компания.

merry-making

- ['meri,meiki¤] n веселие; веселба; увеселение.

merrythought

- ['meriҐo:t] n зоол. ядец (кост).

mesa

- ['meisъ] n геогр. високо скалисто плато.

mesalliance

- [me'zaeliъns, ,mei'zaelia:ns] фр. misalliance.

meseems

- [mi'si:mz] v ост. струва ми се.

mesentery

- ['mesъntъri] n анат. мезентерий, було, опорак.

mesh

- [mesh] n 1. дупка,бримка (на мрежа); клуп,примка; отвор, клетка (на сито); 2. рl мрежа (и физиол.); З. рl прен. примки, уловки, мрежи; 4. тех. зацепване; in ~ зацепен; 5. ел. затворена верига. [mesh] v 1. улавям (се) в мрежа; прен. впримчвам; 2. тех. зацепвам (се).

meshwork

- ['meshwъ:k] n мрежа, мрежи.

meshy

- ['meshi] а мрежест.

mesial

- ['mi:zjъl] а среден, медиален.

mesmeric

- [mez'merik] а хипнотичен.

mesmerist

- ['mezmъrist] n хипнотизатор.

mesmerize

- ['mezmъraiz] v хипнотизирам (и прен.).

mesne

- [mi:n] а юр. междинен.

mesozoic

- [,mesou'zouik] а геол. мезозойски.

mesquit

- [me'ski:t] n бот. мескит (Prosopis juliflora).

mesquite

- [me'ski:t] mesquit.

mess

- [mes] n 1. ост. ястие, гозба; каша; порция; for a ~ of pottage библ. прен. за паница леща; 2. кърма за добитък, ярма; храна за кучета; З. смесица, смешение; 4. мръсотия; to make a ~ of изпоцапвам; 5. прен. каша, бъркотия, неразбория; to make a ~ of things забърквам каша, оплесквам я; to be in a ~ в безпорядък съм; загазил съм (го); 6. офицерски стол; сервираната храна в стол; хранещите се в стол, столуващите. [mes] v 1. цапам, изцапвам; 2. хвърлям в безпорядък; разхвърлям (и с up); З. прен. оплесквам, обърквам (и с up); 4. воен., мор. храня се в стол; храня (столуващи); mess about/around (with) 1) бърникам; разбърквам; 2) развалям; обърквам (планове, проекти); З) разг. отнасям се грубо/пренебрежително; играя си; 4) прен. играя си; мотая се, шляя се; 5) разг. имам вземане-даване/меша се с; mess in (with) меся се, бъркам се; mess together храня се в същия стол; mess up 1) разбърквам, обърквам; 2) изпоцапвам; mess with храня се в същия стол с (някого).

mess hall

- ['mesho:l] n воен. стол, столова.

mess jacket

- ['mes,d©aekit] n 1. мор. (двуредна) куртка; 2. къса бяла мъжка дреха (полуофициална).

mess tin

- ['mestin] n войнишко канче.

mess-kit

- ['meskit] n войнишки/туристически прибори за готвене и ядене.

mess-up

- ['mesлp] n разг. прен. бъркотия, каша.

message

- ['mesid©] n 1. съобщение, известие; 2. бележка, съобщение (по телефона и пр.); З. послание (на президент и пр.); 4. поръчка; to go on a ~, to run ~s изпълнявам поръчка/поръчки; 5. завет, идея (която искам да внуша); основна идея, тема; смисъл, значение; поука; to get the ~ sl. разбирам (за какво става дума), загрявам. ['mesid©] v 1. ряд. изпращам известие; 2. предавам (заповед, сьобщение) чрез сигнали (по телеграфа, радиото), сигнализирам.

messenger

- ['mesind©ъ] n 1. пратеник; куриер (и дипломатически); hotel ~ хоп, хотелиерски прислужник (за порьчки из града); telegraph ~ раздавач на телеграми; 2. ост. предвестник.

messiah

- [mi'saiъ] n рел. месия, спасител.

messianic

- [,mesi'aenik] а месиански.

messieurs

- [] вж. monsieur.

messmate

- ['mesmeit] n мор. сътрапезник.

messrs

- ['mesъz] n (pl от Mr) господа (обик. пред име на фирма).

messuage

- ['meswid©] n юр. къща с двор.

messy

- ['mesi] а 1. мръсен; 2. разхвърлян; З. прен. объркан.

mestizo

- [mes'ti:zou] n португалски/испански метис.

met

- [met] вж. meet . [met] I. a 1. meteorological; 2. metropolitan I; II. n the M. 1) метеорологическа служба; 2) ам. Метрополитън опера.

metabolic

- [,metъ'bolik] а биол. метаболичен.

metabolism

- [me'taebъlizъm] n биол. метаболизъм, обмяна на веществата.

metabolize

- [me'taebъlaiz] v биол. обменям (тькан) чрез метаболизъм.

metage

- ['mi:tid©] n (такса за) премерване на въглища.

metal

- [metl] n 1. метал; 2. мин. рудоносна скала; coarse ~ меден камък; З. материал за производство на стъкло; разтопено стъкло; стъклена маса (в стькларството и грьнчарството); 4. стр. чакъл; 5. жп. баласт; 6. жп. рl релcи; to run off/leave/jump the ~s дерайлирам; 7. печ. букволеярна сплав; печатарски букви; 8. прен. mettle 1., 2.; 9. attr метален. [metl] v (-ll-) 1. метализирам, покривам с метал; 2.жп. полагам баласт; З. стр. постилам (път) с чакъл; ~led road шосе.

metal-work

- ['metlwъ:k] n 1. метални изделия; 2. рl обик. с гл. в sing металургичен завод.

metal-worker

- ['metl,wъ:kъ] n металик, металоработник.

metal-working

- ['metl,wъ:ki¤] n металообработване.

metallic

- [mi'taelik] a 1. метален (и за пари); като метал; 2. прен. рязък, остър (за звук, глас).

metalliferous

- [,metъ'lifъrъs] а хим. металоносен.

metalloid

- ['metъloid] n хим. неметал, металоид.

metallurgic

- [,metъ'lъ:d©ik] а металургически, металургичен.

metallurgical

- [,metъ'lъ:d©ikl] metallurgic.

metallurgist

- [me'taelъd©ist] n металург.

metallurgy

- [me'taelъd©i] n металургия.

metamorphose

- [,metъ'mo:fouz] v видоизменям, превръщам (into); преобразявам.

metamorphosis

- [,metъ'mo:fъsis] n (pl -ses [-si:z]) 1. биол. метаморфоза (и прен.); 2. преобразяване, видоизменение.

metaphor

- ['metъfъ] n стил. метафора.

metaphoric

- [,metъ'forik] а метафоричен, образен.

metaphorical

- [,metъ'forikl] metaphoric.

metaphysical

- [,metъ'fizikl] I. a 1. фил. метафизически; 2. нематериален, нереален; отвлечен, прекалено тънък, неуловим, неясен; З. свръхестествен; 4. лит. метафизически (за английската поезия от началото на XVII в.); II. п метафизически поет.

metaphysics

- [,metъ'fiziks] n pl с гл. в sing метафизика.

metastasis

- [me'taestъsis] n (pl -ses [-si:z]) 1. мед. метастаза; 2. биол. метаболизъм.

metathesis

- [me'taeҐъsis] n (pl -ses [-si:z]) хим., ез. метатеза.

mete

- [mi:t] n пограничен знак; граница; ~s and bounds юр. граници и предели. [mi:t] v 1. поет. меря; 2. to ~ out книж. раздавам, предназначавам; отсъждам (наказание).

meteor

- ['mi:tjъ] n 1. метеор (и прен.), падаща звезда; 2. ряд. атмосферно явление.

meteoric

- [,mi:ti'orik] а 1. метеорен; 2. прен. подобен на метеор, стремглав, блестящ и главоломен; ~ career блестяща/бърза кариера; З. атмосферен.

meteorite

- ['mi:tjъrait] n метеорит.

meteorologic

- [,mi:tjъrъ'lod©ik] а метеорологичен.

meteorological

- [,mi:tjъrъ'lod©ikl] meteorologic.

meteorology

- [,mi:tjъ'rolъd©i] n метеорология.

meter

- ['mi:tъ] n 1. измервателен уред/инструмент; брояч; water-~ водомер: 2. измервач. ['mi:tъ] metre.

methane

- ['mi:Ґein] n хим. метан, блатен газ.

methinks

- [mi'Ґi¤ks] v (methought [mi'Ґo:t]) ост. струва ми се.

method

- ['meҐъd] n 1. метод; начин; 2. система, ред; man of ~ човек на реда; there's ~ in his madness той не е толкова луд, колкото изглежда; З. схема на класификация; 4. ам. методология, методика; технология.

methodic

- [mi'Ґodik] а 1. методичен, системен, планомерен; 2. уреден, който обича реда; систематичен; З. методологичен.

methodical

- [mi'Ґodikl] methodic.

methodism

- ['mеҐъdizm] n рел. методизъм.

methodize

- ['meҐъdaiz] v 1. слагам ред; 2. прилагам/работя планово/системно; З. нареждам систематически.

methought

- [] вж. methinks.

meths

- [meҐs] рl разг. methylated spirits (вж. methylate).

methyl

- ['meҐil] n хим. метил; ~ alcohol метилов алкохол, метанол.

methylate

- ['meҐileit] v хим. 1. внасям метилова група в; 2. денатурирам (спирт); ~d spirits денатуриран спирт.

meticulous

- [mi'tikjulъs] а (педантично) точен, добросъвестен до дребнавост; най-щателен.

metier

- ['meitjei] n фр. занятие, професия; "бранш". Џmetis ['meitis] n (pl mјtis [-'ti:z]) метис.

metonymy

- [mi'tonimi] n стил. метонимия.

metre

- ['mi:tъ] n 1. стихотворна стъпка/размер; in ~ в стихове; 2. метър.

metric

- ['metrik] а метрически; ~ system метрическа/ десетична мерна система; to go ~ преминавам към метрическата/десетичната система.

metrical

- ['metrikl] a 1. лит. метричен, мерен, ритмичен, стихотворен; 2. метров; метрически; З. измерителен, измервателен.

metro

- ['meitrou] ськр. от metropolitan railway (вж. metropolitan I.1.)

metrology

- [mi'trolъd©i] n метрология, учение за мерките и теглилките.

metronome

- ['metrъnoum] n муз. метроном.

metronymic

- [,metrъ'nimik] 1. a който е образуван от майчино име; 2. п майчино име.

metropolis

- [mi'tropъlis] n столица, главен град; метрополия; the ~ англ. гр. Лондон.

metropolitan

- [,metrъ'politъn] I. a 1. столичен; ~ borough общински район (в Лондон); ~ railway градска подземна/надземна електрическа жп линия; метро (особ. в Париж); 2. църк. митрополитски; ~ bishop архиепископ; правосл. митрополит; II. п 1. столичанин; 2. цьрк. архиепископ; правосл. митрополит.

mettle

- [metl] n 1. характер, нрав, темперамент; to show o.'s ~ показвам колко струвам/на какво съм способен; 2. дух, кураж; ревност, усърдие; издръжливост; full of ~ юначен, ревностен; буен, неукротим (за кон); to be on o.'s ~ амбицирам се; to put s.o. on his ~ амбицирам някого.

mettled

- [metld] a 1. усърден, ревностен; 2. смел, неустрашим.

mettlesome

- ['metlsъm] mettled.

mew

- [mju:] n зоол. чайка буревестница (Larus canus). [mju:] n 1. клетка (за соколи); 2. сменяне на перушината; З. затвор; 4. скривалище; уединено място. [mju:] v 1. затварям (сокол) в клетка; 2. разг. затварям в затвор (и с up); З. сменям перушината си (особ. за сокол). [mju:] v мяуча, мяукам. [mju:] n мяукане.

mewl

- [mju:l] v 1. мяукам (като котка); 2. скимтя, хленча.

mews

- [mju:z] n pl с гл. в sing 1. ост. уличка с частни конюшни; 2. модернизирани жилища над бивши конюшни (в Англия).

mexican

- ['meksikъn] 1. а мексикански; 2. п мексиканец.

mezzanine

- ['metsъni:n] n um. 1. мецанин; 2. театр. помещение под сцената.

mezzo

- ['medzou] a um. муз. умерен. ['medzou] adv муз. умерено; ~ forte доста силно (не с пьлен глас).

mezzo-soprano

- [,medzousъ'pra:nou] n (партия за) мецосопран(о).

mezzotint

- ['medzoutint] n изк. 1. мецотинто (вид грифична техникa); 2. мецотинто (гравюра).

mho

- [mou] n ел. сименс, мо.

mi

- [mi:] n муз. ми.

miaou

- [mi:'au] mew. [mi:'au] mew.

miaow

- [mi:'au] miaou. [mi:'au] miaou.

miasma

- [mi'aezmъ] n (pl -mas, -mata [-mъtъ]) миазма, вредно/заразно изпарение.

miaul

- [mjaul] mew.

mica

- ['maikъ] n минер. слюда.

micaceous

- [mai'keishъs] а минер. слюден.

mice

- [] вж. mouse.

michaelmas

- ['miklmъs] n Архангелов ден (29 септември).

michaelmas daisy

- ['miklmъs,deizi] n бот. астра, димит ровче (Aster).

mick

- [mik] n sl. пренебр. 1. ирландец; 2. католик.

mickey

- ['miki] n sl.: to take the ~ (out of s.o.) баламосвам/занасям/майтапя се (с някого).

mickle

- [mikl] ост., шотл. 1. а много; голям; 2. п го лямо количество; many a little/pickle makes a ~ шотл. капка по капка вир става.

micky

- [] mickey.

micro-organism

- [,maikrou'o:gъnizm] n микроорганизъм.

microbe

- ['maikroub] n микроб.

microbial

- [mai'kroubiъl] а микробен.

microbic

- [mai'kroubik] microbial.

microcosm

- ['maikroukozm] n 1. микрокосмос; 2. нещо представено в миниатюр (система и пр.); З. прен малкият свят (човекьт).

microelectronics

- [,maikrou,ilek'troniks] n pl с гл. в sing. микроелектроника.

microfilm

- ['maikroufilm] n микрофилм.

micrograph

- ['maikrougra:f] n l. микроснимка; 2. микрограф.

micromesh

- ['maikroumesh] а от фина мрежа (за чорап).

micron

- ['maikron] n физ. микрон.

microphone

- ['maikrъfoun] n микрофон.

microscope

- ['maikrъskoup] n микроскоп.

microscopic

- [,maikrъ'skopik] а микроскопичен.

mid

- [mid] а среден (за част, положение) (главно в сьчет.); in ~ Atlantic посред Атлантическия океан; in ~ winter посред зима.

mid-air

- ['midЁъ] n 1. въздушно пространство, небе; in ~ във въздуха; 2. attr който става/се случва във въздуха; ~ collision сблъскване (на самолети) във въздуха.

mid-course

- ['midko:s] n: in ~ посред пътя.

mid-rib

- ['midrib] n бот. средна жила (на листо).

midday

- ['middei] n 1. пладне, обед; at ~ по пладне; 2. attr пладнешки, обеден; ~ meal обед.

midden

- [midn] n 1. диал. бунище; 2. kitchen ~ археол. кьокенмединг.

middle

- [midl] I. a 1. среден; централен; M. English ез. средноанглийски език (от XII до края на XV в.); ~ age/years средна възраст; ~ watch мор. среднощна вахта (от 24 до 4 ч.); 2. грам. среден (за залог); З. лог. общ (за член на силогизьм); II. п 1. среда; 2. талия, кръст; З. грам. среден залог; 4. лог. общ член (на силогизьм); 5. стока от средно качество; in the ~ of посред; в средата на; точно през/по времe на; in the ~ of nowhere някъде по дяволите; I was in the ~ of reading тъкмо (си) четях. [midl] v 1. поставям в средата; 2. футб. подавам (топката) към средата на игрището.

middle Ages

- [,midl'eid©iz] n: the ~ средните векове.

middle class

- [,midl'kla:s] n 1. the ~(es) буржоазията; the upper/lower ~ едрата/дребната буржоазия; 2. пренебр. еснафи; З. attr ['midlkla:s] буржоазен.

middle-aged

- [,midl'eid©d] а на средна възраст.

middle-brow

- ['midlbrau] 1. а без особени интелектуални интереси; 2. п човек без такива интереси.

middle-of-the-road

- ['midlъvъ'roud] a 1. среден, неутрален; 2. компромисен.

middle-size

- ['midlsaiz] а със среден размер.

middle-weight

- ['midlweit] 1. а със средно тегло; от сродна категория (за боксьор, борец); 2. п боксьор/борец от средна категория (66- 75 кг).

middleman

- ['midlmaen] n (pl -men [men]) посредник; комисионер.

middlemost

- ['midlmoust] а среден, централен.

middling

- ['midli¤] а 1. среден (no големина); 2. посредствен; второкачествен; средно/не особено добър, не кой знае какъв. ['midli¤] adv разг. средно (висок и пр.); how are you? - ~ как сте? - горе-долу; средна работа. ['midli¤] n обик. рl стоки от средно качество (особ. брашно).

middy

- ['midi] n 1. разг. ськр. от midshipman; 2. attr: ~ blouse широка блуза (за жени, деца) с матроска яка.

midge

- [mid©] n 1. зоол. мушичка, комарче; 2. прен. дребосък, мъниче.

midget

- ['mid©it] n 1. дребосък, мъниче; 2. прен. фъстък; джудже; З. миниатюрен предмет; 4. attr миниатюрен.

midinette

- [,midi'net] n фр. продавачка от парижки магазин.

midland

- ['midlъnd] I. а геогр. 1. централен; отдалечен от море; 2. вътрешен (за море); the M. Sea Средиземно море; II. п 1. вътрешност (на страна); 2. pl the M.s централните графства (на Англия).

midmost

- ['midmoust] а среден, централен.

midnight

- ['midnait] n 1. полунощ; 2. непрогледен мрак; dark/black as ~ тъмно като в рог; З. attr среднощен, късен; to burn the ~ oil работя до късно през нощта.

midriff

- ['midrif] n 1. анат. диафрагма; 2. разг. корем; З. долна част на корсаж.

midshipman

- ['midshipmъn] n (pl -men) мор. флотски курсант.

midships

- ['midships] adv мор. към/в средата на кораба.

midst

- [midst] n книж. среда; in the ~ of his work/his reading задълбочен в работата си,както се е зачел; born in the ~ of misery роден в нищета; in the ~ of winter посред зима; in the ~ of war в разгара на войната; in the ~ of all this тъкмо тогава/в този момент; in/from our ~ в/от нашата среда. [midst] prep поем. сред, вcред.

midstream

- ['midstri:m] n мор. талвег.

midsummer

- ['mid,sлmъ] n 1. средата на лятото; 2. лятно слънцестоене (21 юни); M. day Еньовден (24 юни); ~ madness лудост, умопомрачение; разг. чисто безумие, връх на безумието.

midway

- ['midwei] 1. а разположен в средата/насред път/по средата на (и ~ between); 2. п ам. централна алея (на изложба, панаир). ['midwei] adv насред път; на средата.

midwife

- ['midwaif] n (pl -ves [-vz] ) акушерка.

midwifery

- ['midwifъri] n акушерство.

midwinter

- ['mid'wintъ] n 1. средата на зимата; 2. зимното слънцестоене (21 декември).

mien

- [mi:n] книж. 1. вид; външност; lofty ~ 1) величествена осанка; 2) надменен вид; of pleasing ~ с приятна външност; 2. ост. държание.

miff

- [mif] n 1. мусене, кисело настроение; to be in a ~ кисел съм, не съм на кеф; 2. спречкване, леко скарване, сдърпване. [mif] v 1. спречквам се, счепквам се, сдърпвам се (with с); 2. дразня (се), раздразвам (се), ядосвам (се); засягам (се); to be ~ ed сърдит/засегнат съм, правя фасон.

miffy

- ['mifi] а разг. докачлив, обидчив.

might

- [mait] вж. may. [mait] n мощ, сила, могьщество; with all o.'s ~ , with ~ and main с все сила/всички сили; ~ is right правотo e на силния.

might-have-been

- ['maithъvbi:n] n 1. пропусната възможност; 2. неуспял човек.

mightily

- ['maitili] adv 1. ocm. мощно, силно; 2. разг. извънредно (много).

mightiness

- ['maitinis] n сила, мош, могъщество; величие.

mighty

- ['maiti] а 1. силен, мощен, могыц; 2. огромен; З. paзг. много голям/важен. ['maiti] adv разг. извънредно (много).

mignonette

- [,minjъ'net] n 1. бот. резеда (Reseda odorata); 2. вид фина френска дантела.

migraine

- ['mi:grein] n мед. мигрена.

migrant

- ['maigrъnt] I. а миграционен, скитнически; прелетен (за птици); II. п 1. преселник; 2. прелетна птица.

migrate

- [mai'greit] v 1. преселвам се; емигрирам; 2. мигрирам (за риби); прелитам (за птицu).

migration

- [mai'greishn] n 1. миграция, преселване; преселение; 2. миграция (на птицu, риби); З. група емигранти.

migratory

- ['maigrъtъri] а 1. миграционен; прелетен; преселнишки; 2. скитнически, номадски.

mike

- [maik] ськр. от microphone, microscope. [maik] v sl. 1. клинча; 2. хайлазувам, безделнича.

mil

- [mil] n 1. хиляда; per ~ на хиляда; 2. фарм. милилитър; З. тех. мил.

milady

- [mi'leidi] n фр. ост. миледи (обрьщение кьм благородница).

milage

- [] mileage.

milch

- [miltsh] а доен (за крава).

milch-cow

- ['miltshkau] n дойна крава (и прен.).

mild

- [maild] a 1. мек, кротък, благ; 2. мек (за климат); слаб (за лекарство, питие); яваш (за тютюн); лек (за наказание); ~ form of measles шарка в лека форма; З. умерен; the play was a ~ success пиесата имаше известен успех.

mildew

- ['mildju:] n 1. милдю (болест no лозята); 2. плесен. ['mildju:] v 1. хващам милдю; 2. плесенясвам.

mildewy

- ['mildju:i] a 1. нападнат от милдю; 2. плесенясал.

mildly

- ['maildli] adv 1. благо, кротко; 2. умерено; to put it ~ меко казано.

mile

- [mail] n миля; Statute ~ британска сухопътна миля ( 1,609 км); nautical/sea/geographical ~ морска миля ( 1,853 км); for ~s and ~s с километри; he lives ~s away той живее много далече/по дяволите; ~s better много по-добре; to stand/stick out a ~ изпъквам отдалеч; очебиен/съвсем очевиден съм; there's no one within ~s of him as a painter той e ненадминат/никой не може да се мери с него като художник; to run a ~ from прен. разг. бягам като от огън от; not a hundred/million ~s from ирон. наблизо; to be ~s from believing съвсем не вярвам.

mile-stone

- ['mailstoun] n 1. километражен камък; 2. прен. важно събитие.

mileage

- ['mailid©] n 1. километраж; 2. скорост (в мили); З. пътни пари (на миля); to get a lot of ~ out of s.th. ам. разг. изкарвам си парите от нещо.

milesian

- [mai'li:zjъn] шег. 1. а ирландски; 2. п ирландец.

milfoil

- ['milfoil] n бот. обикновен равнец (Achillea millefolium).

miliary

- ['miliъri] a 1. просовиден; 2. мед. милиарен.

milieu

- ['mi:ljъ:] n фр. (обществена) среда.

militancy

- ['militъnsi] n бойкост, войнственост; агресивност; нападателност.

militant

- ['militъnt] 1. а боек, войнствен, борчески; нападателен; активен; Church ~ войнствуваща църква; 2. п боец; борец, активист.

militarism

- ['militъrizm] n милитаризъм, военщина; войнолюбие.

militarize

- ['militъraiz] v милитаризирам.

military

- ['militъri] 1. а военен; войнишки; войскови; of ~ age на възраст да отбие военната си служба; ~ man военен; ~ preparedness бойна готовност; 2. п рl военни; войска.

militate

- ['militeit] v 1. вредя, преча, в ущърб съм (against на); 2. боря се (against, for).

militia

- [mi'lishъ] n 1. ист. войска; 2. ист. народно опълчение; З. запасна армия, запас (в Англия, САЩ); 4. милиция.

militiaman

- [mi'lishъmъn] n (pl -men) 1. военно задължен човек; 2. ист. опълченец; войник от опълчението; З. милиционер.

milk

- [milk] n 1. мляко; 2. млечен сок (на растение); З. attr млечен; ~ powder мляко на прах; ~ of lime стр. варно мляко; the land of ~ and honey обетованата земя; ~ for babes прен. нещо съвсем елементарно (за книга и пр.); ~ of human kindness човещина, състрадание; ~ and roses млечнобяла кожа и румени бузи; it's no use crying over spilt ~ станалото - станало. [milk] v 1. доя; 2. давам мляко (за добитьк); З. добивам сок (от дьрво) (from); извличам отрова (от змия) (from); 4. разг. използувам, експлоатирам; изигравам; изтръгвам, извличам; 5. to ~ the wire, to ~ a message from a telegraph/telephone line подслушвам телеграфно/телефонно съобщение.

milk fever

- [,milk'fi:vъ] n мед. млечна треска (у родилки).

milk pudding

- ['milk,pudi¤] n сутляш на фурна.

milk punch

- ['milkpлntsh] n питие от мляко, уиски и подправки.

milk snake

- ['milksneik] n зоол. сев.-ам. млечна змия (Lampropeltis triangulum).

milk sugar

- ['milk,shugъ] n хим. млечна захар, лактоза.

milk-and-water

- ['milkъn'wo:tъ] а безинтересен, блудкав, безсъдържателен; сладникаво сантиментален.

milk-float

- ['milkflout] n кола за разнасяне на мляко.

milk-leg

- ['milkleg] n мед. флебит (особ. у родилки).

milk-livered

- [,milk'livъd] а страхлив, боязлив.

milk-run

- ['milkrлn] n 1. редовна обиколка на млекар; 2. редовен полет/рейс, редовно служебно пътуване.

milk-shake

- ['milksheik] n коктейл от мляко и плодов сироп.

milker

- ['milkъ] n 1. дояч; 2. млечна/дойна крава.

milking-machine

- ['milki¤mъ,shi:n] n доилна машина.

milkmaid

- ['milkmeid] n доячка.

milkman

- ['milkmъn] n (pl -men) 1. дояч; 2. млекар.

milksop

- ['milksop] n мекушав човек, мамино синче.

milkweed

- ['milkwi:d] n бот. 1. млечок, млечка (Euphorbia); 2. вид американско растение (Asclepias syriaca); З. кострец (Sonchus oleraceus).

milkwort

- ['milkwъ:t] n бот гелчарка (Polygala).

milky

- ['milki] a 1. млечен, подобен на/примесен с мляко; 2. отделящ мляко (за растения); the M. Way астр. Млечният път.

mill

- [mil] n 1. воденица, мелница; 2. мелничка (за кафе и пр.); З. фабрика, завод; 4. тех. машина; валцов стан; трошачка; фреза; 5. преса (за сокове и пр.); 6. sl. боксов мач; борба с юмруци; to go/pass/have been through the ~ минавам през големи изпитания; бивам подложен на тежка тренировка; to put s.o. through the ~ подлагам никого на тежки изпитания/тренировка; the ~s of God grind slowly възмездието идва бавно, но сигурно; ще дойде Видовден. [mil] v 1. меля, смилам; 2. тех. фрезовам; смилам; натрошавам; валцувам; З. правя обрез (на монета); 4. валям (сукно); 5. готв. разбивам; 6. sl. боксирам се; напердашвам; млатя; 7. въртя се в кръг/насамнатам, кръжа (about, around) (за тьлпа, добитьк). [mil] n ам. хилядна (част) от долара.

mill dam

- ['mildaem] n воденичен яз.

mill-hand

- ['milhaend] n 1. фабричен/заводски работник, особ. текстилец; 2. мелничарски работник; З. метал. валцувач.

mill-owner

- ['mil,ounъ] n фабрикант.

mill-pond

- ['milpond] n воденичен вир; like a/as calm as a ~ гладко като огледало (за море).

mill-race

- ['milreis] n воденичен улей/вада.

mill-stream

- ['milstri:m] mill-race.

mill-wheel

- ['milwi:l] n водно колело (на мелница), воденично колело.

mill-wright

- ['milrait] n машиностроител; конструктор; шлосер механик.

millboard

- ['milbo:d] n дебел картон (за подвьрзия).

millenarian

- [,mile'nЁъriъn] 1. а рел. хилиастки; 2. прел. хилиаст.

millenarianism

- [,mili'nЁъriъnizm] n рел. хилиазъм, милениризъм (учение за идването на милениума).

millenary

- ['milenъri] I. a 1. състоящ се от хиляда, особ. хилядогодишен, хилядолетен; 2. рел. който е на/за милениума; II. п 1. хилядолетие, хилядогодишнина; 2. рел. човек, вярващ в милениума.

millenial

- [mi'leniъl] а хилядогодишен, хилядолетен.

millenialism

- [mi'leniъlizm] millenarianism.

millenium

- [mi'leniъm] n (pl -iums, -ia [-iъ]) 1. хилядолетие; 2. рел. милениум, хилядогодишното царуване на Христа; З. прен. обик. upoн. бъдещ златен век.

millepede

- [] millipede.

miller

- ['milъ] n 1. мелничар, воденичар; 2. фрезист; З. тех. фрезмашина, фреза.

miller's thumb

- ['milъzҐлm] n зоол. главоч (риба) (Cottus gobio).

millesimal

- [mi'lesiml] 1. а хиляден; с хиляда части; 2. п хилядна част.

millet

- ['milit] n бот. просо (Panicum miliaceum).

milliard

- ['milja:d] n милиард.

millibar

- ['miliba:] n метеор. милибар.

milligram

- ['miligraem] n милиграм.

milligramme

- ['miligraem] milligram.

millimetre

- ['mili,mi:tъ] n милиметър.

milliner

- ['milinъ] n 1. шапкарка; 2. ост. галантерист.

millinery

- ['milinъri] n 1. шапкарски. стоки; 2. шапкарство; З. магазин за дамски шапки; 4. ост. галантерийни стоки.

million

- ['miljъn] n 1. милион: two ~ men, two ~s of men два милиона души; worth ~s който има милиони, милионер; 2. прен. много голям брой; ~s of милиони, безброй; З. the ~(s) милионите, масите; to look like a ~ dollars разг. изглеждам чудесно.

millionaire

- [,miljъ'nЁъ] n милионер.

millionairess

- [,miljъ'nЁъris] ж.р. от millionaire.

millionth

- ['miljъnҐ] 1. а милионен (no ред, за част); 2. n една милионна част.

millipede

- ['milipi:d] n зоол. стоножка (разрeд Diplopoda).

millstone

- ['milstoun] n 1. воденичен камък; 2. ~ grit минер. кварцитен пясъчник; З. прен. тежък товар; затруднено положение; between the upper and the nether ~ между чука и наковалнята, в затруднено положение, под голям натиск; to see far into/to look through a ~ надарен съм с необикновена проницателност (обик. upoн.).

milord

- [mi'lo:d] n фр. ост. английски лорд; богат англичанин.

milt

- [milt] n далак. [milt] n зоол. мляко (у риба). [milt] v оплождам хайвер.

milter

- ['miltъ] n зоол. мъжка риба в разплодния период.

mime

- [maim] n 1. мим (в древна Гьрция и Рим); 2. мим, мимолог, изпълнител на мимове; З. мим, смешник, шут. [maim] v 1. играя в мим; 2. мимик съм; играя (роля) в пантомима; З. изразявам чрез мимика; имитирам.

mimeograph

- ['mimiъgra:f] n циклостил. ['mimiъgra:f] v отпечатвам/вадя на циклостил.

mimesis

- [mai'mi:sis] n биол. мимикрия.

mimetic

- [mi'metik] а 1. мимически, подражателен; 2. присъщ на мимикрията.

mimic

- ['mimik] I. a 1. мимически, подражателен; имитативен; the ~ art/stage мимиката; мимодрамата, пантомимата; 2. престорен, привиден; изкуствен; ~ colouration мимикрия; З. имитиран, по подражание на; ~ battle военна игра; II. п имитатор; пародист; подражател, мимик. ['mimik] v (-ck-) 1. подражавам на; имитирам; пародирам; 2. напълно наподобявам.

mimicry

- ['mimikri] n 1. имитиране, подражаване, пародия; 2. биол. мимикрия.

mimosa

- [mi'mouzъ] n бот. мимоза.

minaret

- ['minъret] n минаре.

minatory

- ['minъtъri] а заплашителен.

mince

- [mins] v 1. кълцам, меля (месо); 2. прен. смекчавам, омекотявам; to ~ matters критикувам деликатно/с учтиви изрази; not to ~ matters/o.'s words не му цепя басма, не се церемоня, говоря направо/без заобикалки; З. говоря глезено/превзето; 4. ситня, ходя с дребни крачки; 5. държа се превзето. [mins] n кайма, кълцано месо.

mince-pie

- [,mins'pai] n коледна пирожка (сьс скьлцани стафиди, портокалови кори и пр.).

mincemeat

- ['minsmi:t] n 1. ряд. mince2; 2. смес от скълцани стафиди, портокалови кори и др. подправки; to make ~ of съсипвам; правя наравно със земята/на мат и маскара.

mincing

- ['minsi¤] а превзет, префърцунен.

mind

- [maind] n 1. ум, разум, разсъдък; интелект; to be in o.'s right ~ нормален съм; to be out of o.'s ~ луд/ побъркан съм; to go out of o.'s ~ полудявам; of sound ~ нормален, здравомислещ; great ~s велики умове; no two ~s think alike всеки си разсъждава посвоему; 2. дух, съзнание: манталитет; мисловност; absence of ~ разсеяност; presence of ~ присъствие на духа, самообладание; I can't get that out of my ~ не мога да избия това от главата си, все за това мисля; to have s.th. on o.'s ~ загрижен съм, нещо ми тежи; strength of ~ волевост; З. мнение; мисъл; намерение; решение; воля; внимание; to be of s.o.'s ~, to be of the same ~ as s.o., to be of a ~ with s.o. съгласен съм с някого, единодушни/на същото мнение сме с някого; to be in two ~s about двоумя се/колебая се относно; to give/put/set/turn o.'s ~ to съcредоточавам се върху; to bend s.o.'s ~ разг. повлиявам някому; to blow s.o.'s ~ разг. възбуждам някого (силно)(за наркотично средство); to have s.th. in ~ намислил съм нещо, имам нещо предвид; to keep o.'s ~ on s.th. съсредоточавам се върху/мисля за нещо; to close/shut o.'s ~ to не възприемам, не желая да видя/възприема; nothing was further from his ~ съвсем нямаше такова намерение; to make up o.'s ~ (about s.th.) решавам (се) (на нещо); to make up o.'s ~ to s.th. примирявам се с нещо; to make up o.'s ~ to do s.th. решавам (се) да направя нещо; to change o.'s ~ променям решението си; to give s.o. a piece of o.'s ~ накастрям/нарязвам някого; to have half a ~ to почти съм склонен да; to have a good ~ to иде ми да; to know o.'s own ~ знам какво искам; to speak o.'s ~ казвам това, което мисля; to take s.o.'s ~ off s.th. отвличам вниманието на някого от нещо; to my ~ 1) по мое мнение; 2) по мой вкус; 4. памет; спомен; to bear/keep in ~ не забравям, спомням си; имам грижата за; имам предвид; to put s.o. in ~ of напомням някому за (нещо); to put out of o.'s ~ забравям съзнателно; to bring/recall s.th. to s.o.'s ~ припомням някому нещо. [maind] v 1. грижа се за; гледам; пазя; внимавам; ~ the baby! пази/гледай детето! ~ the step! внимавай, има стъпало! to ~ o.'s own business/affairs гледам си работата, не се бъркам в чужди работи; ~ you're not late! гледай да не/хем да не закъснееш! ~ the paint/the dog! пази се от боята/кучето! I have no objection, ~ (you) забележете (добре), нямам възражения; 2. помня, не забравям; обръщам внимание на; спазвам; to ~ the rules спазвам правилата; I don't ~ what people say не ме интересува какво ще кажат хората; who ~s what he says? кой му обръща внимание/го бръсне? never ~ him не му обръщай внимание; never ~ the expense няма значение колко струва; З. уважавам; to ~ o.'s elders уважавам постарите; 4. обик. в отр. и вьпрос. изр. имам нещо против, не съм съгласен; не ми харесва; тежи ми; do you ~ my smoking/if I smoke? имате ли нещо против, ако запуша? would you ~ opening the window? бихте ли отворили прозореца? моля, отвороте прозореца! I don't ~ все ми е едно, безразлично ми е; съгласен съм, може, бива; I don't ~ the cold издържам на студ; I don't ~ hard work, but I do ~ commuting in winter не ми тежи тежката работа, но възразявам срещу пътуването до работата зиме; I shouldn't ~ a cup of tea с удоволствие бих изпил/пийвам чаша чай; will you have some more cake? - I don't ~ if I do! искаш ли още кейк? - може! to ~ o.'s P's and Q's говоря/действувам предпазливо; спазвам приличието; to ~ the shop, ам. store прен. разпореждам се; never ~ ! нищо! няма значение!.

mind-bending

- ['maind,bendi¤] а оказващ влияние, повлияващ.

mind-blowing

- ['maind,bloui¤] а предизвикващ състояние на екстаз (за наркотично средство).

mind-reader

- ['maind,ri:dъ] n човек, който чете чужди мисли.

minded

- ['maindid] a 1. predic склонен, наклонен, с намерение (to do да направя); he was not so ~ той нямаше такива намерения; if he were/was so ~ ако искаше; 2. с наречия и в сьчет.: commercially ~ с търговски дух; car-~ запален на тема коли; food ~ който обича да си похапва (хубаво); theatre-~ people любители на театъра.

minder

- ['maindъ] n гледач; пазач; machine ~ водач на машина.

mindful

- ['maindful] a predic 1. който помни/не забравя (of); to be ~ of o.'s duties изпълнявам/помня задълженията си; 2. грижлив, загрижен (of за).

mindless

- ['maindlis] a 1. глупав; безсмислен; 2. нехаен, безразличен; който забравя/пренебрегва (of).

mine

- [main] pron poss 1. predic мой; a friend of ~ един мой приятел/приятелка; 2. ост. поет. attr пред думи, започващи с гласна, h: ~ heart сърцето ми; ~ ears ушите ми. [main] n 1. мина, рудница (и прен.), рудник; кариера; ~ of information богат източник на знания; 2. желязна руда; З. залеж, пласт; 4. воен., мор. мина; подземна галерия за поставяне на мина; to spring a ~ on s.o. изненадвам някого неприятно. [main] v 1. копая; изкопавам; подкопавам; подривам; 2. мин. копая/добивам въглища; З. добивам; to ~ the air for nitrogen извличам азот от въздуха; 4. воен. минирам, поставям мини; разрушавам с мина; 5. undermine 2.; 6. ровя/заравям се в земята (за животно).

mine sweeper

- ['main,swi:pъ] n воен. мор. миночистач.

mine-layer

- ['main,leiъ] n воен. кораб/самолет за поставяне на мини.

mine-thrower

- ['main,Ґrоuъ] n воен. минохвъргачка.

mine-worker

- ['mainwъ:kъ] miner 1.

minefield

- ['mainfi:ld] n 1. находище/местонахождение на полезни изкопаеми; руднично поле; 2. воен., мор. минно поле/заграждане; З. прен. опасна област.

miner

- ['mainъ] n 1. миньор, рудокопач; 2. воен. сапьор; З. poвещо животно, животно, което прави подземни ходове.

mineral

- ['minъrъl] I. a 1. минерален; 2. хим. неорганичен; II. п 1. минерал; 2. pl полезни изкопаеми; руда; З. обик. рl минерална вода; сода.

mineral pitch

- [,minъrъl'pitsh] n асфалт.

mineral-wool

- [,minъrъl'wul] rock wool.

mineralize

- ['minъrъlaiz] v 1. минерализирам, насищам с минерални соли; 2. правя геоложки проучвания.

mineralogical

- [,minъrъ'lod©ikl] а минералогически.

mineralogist

- [,minъ'raelъd©ist] n минералог.

mineralogy

- [,minъ'raelъd©i] n минералогия.

minestrone

- [,mini'strouni] n um. гьста супа от зеленчуци и фиде.

minever

- [] miniver.

mingle

- [mi¤gl] v 1. смесвам; смесвам се (with); to ~ in the crowd загубвам се в/смесвам се с тълпата; they ~d their tears те заплакаха заедно; truth ~d with falsehood истина, примесена с лъжа; 2. общувам (in, with); to ~ in society движа се в обществото.

mingy

- ['mind©i] а разг. стиснат, скъпернически.

mini

- ['mini] n 1. нещо малко; минижуп и пр.; 2. attr мини.

miniature

- ['minъtshъ] n 1. изк. миниатюра; in ~ в малък мащаб; 2. attr 1) изк. миниатюрен, отнасящ се до миниатюра; 2) миниатюрен; малогабаритен.

miniaturist

- ['minъ,tjuъrist] n изк. миниатюрист.

minibus

- ['minibлs] n малък автобус.

minify

- ['minifai] v 1. смалявам, намалявам; 2. омаловажавам.

minikin

- ['minikin] n 1. дребосък, дребосъче, фъстък; жена миньонка, женче; 2. attr 1) дребничък; изящен, миличък; 2) превзет, префърцунен.

minim

- ['minim] n 1. муз. половина нота; 2. капка (1/60 от драхмата - аптекарска мярка за течности); З. съвсем дребен предмет; човече, дребосък.

minimal

- ['minimъl] а минимален, най-малък.

minimize

- ['minimaiz] v 1. намалявам, свеждам до минимум; 2. омаловажавам.

minimum

- ['minimъm] n (pl -ma [-mъ]) 1. минимум; минимално значение/количество; 2. attr минимален.

mining

- ['maini¤] n 1. разработване на мина; 2. attr минен.

minion

- ['minjъn] n 1. книж. любимец, фаворит; 2. раболепен слуга; креатура; ласкател; the ~s of the law тьмничари; полицаи; З. печ. миньон.

miniskirt

- ['miniskъ:t] n минижуп.

minister

- ['ministъ] n 1. министър (u пьлномощен); M. of the Crown член на кабинета (в Англия); 2. свещеник, пастор (неангликански) (и ~ of religion); З. катoл. игумен на някои ордени(и ~ general); 4. агент, служител; ~ of vengeance прен. оръдие на отмъщението. ['ministъ] v 1. служа, прислужвам, обслужвам; to ~ to s.o.'s needs грижа се за/обслужвам/гледам някого; 2. съдействувам (to за); ост. оказвам (помощ).

ministerial

- [,mini'stiъriъl] а 1. министерски; правителствен; 2. свещенически, пасторски; З. ост. съдействуващ за; 4. служебен, изпълнителен.

ministerially

- [,mini'stiъriъli] adv 1. като/в качеството си на министър/член на кабинета; 2. като/в качеството си на свещеник.

ministrant

- ['ministrъnt] I. а който служи някому/за нещо (to); II. п 1. служител; помощник; 2. свещенослужител.

ministration

- [,mini'streishn] n 1. книж. помощ, услуга (особ. от цьрковен служител); грижа; 2. богослужение.

ministry

- ['ministri] n 1. служба на министър; 2. служба на свещеник; the ~ духовенството; to enter the ~ ставам свещеник; З. катoл. игумен (на няколко ордена); 4. министерство (и сградата); 5. правителство, кабинет; 6. ост. сътрудничество, съдействие, помощ.

minium

- ['miniъm] n хим. оловен миний, миниум.

miniver

- ['minivъ] n хермелин.

mink

- [mi¤k] n 1. зоол. норка, воден пор, визон (Putorius lutreola, Mustela vison); 2. кожата на сыция; З. attr от норка/визон.

minnesinger

- ['mini,si¤ъ] n нем. ист. минезенгер, германски трубадур.

minnow

- ['minou] n зоол. лещанка (риба) (Phoxinus phoxinus).

minoan

- [mi'nouъn] а археол. минойски.

minor

- ['mainъ] I. a 1. по-малък, по-маловажен, второстепенен; маловажен, незначителен; дребен; втори (за специалност в университет); ~ court съд от по-низша инстанция; 2. непълнолетен; З. по-малък (от двама); уч. младши (от двама братя); 4. францискански (за монах); 5. муз. миньорен; 6. прен. тъжен; in a ~ key в тъжно настроение; 7. картu миньорен (за цвят); II. п 1. непълнолетен (човек); 2. лог. третият член; втора предпоставка (в силогизьм); З. муз. миньорна гама; 4. рел. M. Minorite.

minorca

- [mi'no:kъ] n порода кокошки.

minorite

- ['mainъrait] n рел. минорит, францисканец (монах).

minority

- [mai'noriti] n 1. по-малко число; 2. малцинство; З. непълнолетие; 4. attr на/за/от малцинство.

minster

- ['minstъ] n 1. манастирска църква; 2. катедрала.

minstrel

- ['minstrъl] n 1. ист. менестрел; 2. прен. поет, певец, музикант; З. особ. рl естраден певец; комедиант.

minstrelsy

- ['minstrъlsi] n 1. ист. менестрелство, изкуство на менестрел; 2. ост. поезия (особ. народна).

mint

- [mint] n бот. джоджен (сем. Mentha). [mint] n 1. монетен двор; 2. прен. куп, много; to be worth a ~ of money червив съм с пари (за човек); струвам луди пари (за предмет); З. прен. източник; произход; in ~ condition/state съвсем нов, като нов, новновеничък. [mint] v 1. сека пари; 2. прен. съчинявам, измислям, изковавам (думи. изрази).

mintage

- ['mintid©] n 1. (право на/такса за) сечене на монети; 2. легенда (на монета); З. монети (особ. сечени на един пьт); 4. съчиняване, изковаване (на нова дума и np.).

minuend

- ['minjuъnd] n мат. умаляемо.

minuet

- [,minju'et] n фp. муз. менует.

minus

- ['mainъs] prep минус, без. ['mainъs] мат. I. а отрицателен; II. п 1. минус, знак минус; 2. отрицателна величина.

minuscule

- ['minъskju:l] n 1. ез. минускул, дребна буква (в рькопис); 2. печ. малка буква.

minute

- ['minit] n 1. минута; 2. разг. миг, момент; in a few ~s след малко; I'll come in/I shan't be a ~ ей-сега идвам; on/to the ~ точно в определеното вpeмe. the ~ (that) he comes щом дойде; З. геом., астр. минута; 4. паметна бележка; инструкции; официален меморандум; писмени нареждания; 5. рl протокол (на сьбрание); ~ steak тънък бифтек; up to the ~ 1) съвсем модерен; 2) най-пресен, последен (за новина). ['minit] v 1. измервам време (на сьстезание и пр.); 2. протоколирам; to ~ down записвам (си). [mai'nju:t] а 1. съвсем малък/дребен; 2. незначителен; З. най-подробен, щателен, точен.

minute-book

- ['minitbuk] n протоколна книга.

minute-hand

- ['minithaend] n минутна стрелка (на часовник).

minutely

- [mai'nju:tli] adv подробно, основно, щателно, внимателно.

minuteman

- ['minitmaen] n (pl -men) ам. ист. войник от народното опълчение (от времето на Освободителната война).

minutiae

- [mai'nju:shii:] n лат. съвсем дребни/незначителни подробности.

minx

- [mi¤ks] n шег. хитруша; нахалница; палавница; дявол; кокетка.

miocene

- ['maiъsi:n] геол. 1. а миоценски; 2. п Миоцен.

miracle

- ['mirъkl] n 1. чудо; by a ~ по чудо; ~ of ingenuity/impudence невероятна изобретателност/нахалство; 2. miracle play.

miracle play

- ['mirъklplei] n лит. миракъл.

miraculous

- [mi'raekjulъs] a 1. чудотворен, свръхестествен; 2. учудващ; З. разг. чуден.

miraculously

- [mi'raekjulъsli] adv (като) по чудо.

mirage

- [mi'ra:©] n фp. мираж (и прен.).

mire

- ['maiъ] n 1. кал, тиня (и прен.); 2. блато; тресавище; to find o.s./be/stick in the ~ прен. загазил/в затруднение съм; to drag s.o.('s name) through the~ прен. опозорявам някого. ['maiъ] v 1. изплесквам (се) с кал; потъвам в кал; 2. прен. въвличам в затруднение/беда; З. позоря, опетнявам.

mirk

- [] murk.

mirror

- ['mirъ] n 1. огледало; огледална повърхност; 2. прен. отражение; образец, модел; to hold the ~ up to nature изобразявам вярно природата. ['mirъ] v отразявам (като огледало) (и прен.).

mirth

- [mъ:Ґ] n веселие, радост; смях.

mirthful

- ['mъ:Ґful] а радостен, весел.

mirthless

- ['mъ:Ґlis] а безрадостен, тъжен.

miry

- ['maiъri] a 1. кален, изцапан, оплескан с кал; 2. блатист.

mis-

- [mis-] pref погрешен, погрешно; неправилен, неправилно, лошо, зле; неблагоприятен, неблагоприятно; не.

misadventure

- [,misъd'ventshъ] n нещастен случай, злополука; by ~ по една нещастна случайност/съвпадение; death by ~ смърт при злополука.

misalliance

- [,misъ'laiъns] n социално неравен брак.

misanthrope

- ['mizъnҐroup] n мизантроп, човекомразец.

misanthropy

- [mi'zaenҐrъpi] n мизантропия, човеконенавистничество.

misapply

- [,misъ'plai] v 1. неправилно използувам/прилагам; 2. злоупотребявам.

misapprehend

- ['mis,aepri'hend] misunderstand.

misapprehension

- ['mis,aepri'henshn] n недоразумение; to be under a ~ заблуждавам се.

misappropriate

- [,misъ'prouprieit] v присвоявам незаконно; злоупотребявам (пари).

misbecome

- [,misbi'kлm] v (-became [-bi'keim] , -become [-bi'kлm]) нe подхождам/подобавам/приличам на.

misbegotten

- [,misbi'gotn] a 1. извънбрачен (за дете); 2. незаконно придобит; З. разг. пропаднал, несполучлив (за план и пр.); 4. презрян, жалък.

misbehave

- [,misbi'heiv] v държа се зле/нечестно/непорядъчно.

misbelief

- [,misbi'li:f] n 1. рел. ерес; 2. заблуда, погрешно мнение.

misbrand

- [mis'braend] v слагам погрешен етикет на (с цел да заблудя).

miscalculate

- [,mis'kaelkjuleit] v погрешно/неправилно пресмятам/предвиждам; правя погрешна сметка.

miscarriage

- [,mis'kaerid©] n 1. несполука, неуспех; ~ of justice съдебна грешка; 2. недоставяне, непредаване (на стоки, писмо); З. помятане, (спонтанен) аборт.

miscarry

- [,mis'kaeri] v 1. не сполучвам, не успявам; 2. изгубвам се (за писмо, пратка); З. помятам, абортирам.

miscast

- [,mis'ka:st] v (-cast) театр. 1. давам неподходяща роля на (актьор); 2. поставям (пиеса) с неподходящо разпределени роли.

miscegenation

- [,misid©i'neishn] n смесване, кръстосване на раси (особ. в САЩ между бели и черни).

miscellanea

- [,misi'leiniъ] n pl лат. 1. лит. сборник от всякакви материали, откъси; 2. жур. разни (рубрика).

miscellaneous

- [,misi'leinjъs] а 1. смесен, разен, разнообразен; разнороден;~ column жур. разни (обяви и сьобщения); 2. който е с много качества (за човек).

miscellany

- [mi'selъni] n 1. смес(ица); 2. лит. miscellanea 1.

mischance

- [,mis'tsha:ns] n нещастен случай/случайност; злополука; by ~, through a ~ 1) по една нещастна случайност; 2) без да искам.

mischief

- ['mistshif] п 1. пакост; вреда; повреда; разрушения; зло, беда; беля; неприятност; to do s.o. a ~ напакостявам/навреждам някому; наранявам/ убивам някого; to mean ~ мисля някому злото; готов съм на всичко; опасен съм; to make ~ between всявам раздор между; the ~ of it is that лошото/ бедата е там, че; 2. немирство, палавост, палавщина; to be always getting into ~ постоянно правя бели; to be up to ~ кроя нещо; правя беля; to keep children out of ~ гледам деца да не правят пакости; he is full of ~ голям дявол/пакостник e; piece of ~ лудория; З. разг. палавец, палавник; 4. дяволитост; насмешливост; eyes full of ~ дяволити очи; where/what/how the ~ ... къде/какво/как по дяволите...

mischief-maker

- ['mistshif,meikъ] n сплетник, интригант.

mischievous

- ['mistshivъs] a 1. зловреден, злонамерен; 2. пакостен, пакостлив, палав, немирен; З. игрив, закачлив, дяволит.

miscible

- ['misibl] а податлив на смесванe (with).

misconception

- [,miskъn'sepshn] n 1. погрешно мнение, схващане; 2. недоразумение.

misconduct

- [,mis'kondлkt] n 1. лошо държане/поведение; 2. лошо ръководене/администриране; З. съпружеска изневяра. [,miskъn'dлkt] v 1. зле ръководя (работа); 2. refl държа се зле (with с); З. refl изневерявам (with).

misconstruction

- [,miskъn'strлkshn] n неправилно/погрешно тълкуване; your words are open to ~ думите ви може да бъдат зле изтьлкувани.

misconstrue

- [,miskъn'stru:] v 1. погрешно превеждам (дума. пасаж); 2. погрешно разбирам, зле тълкувам.

miscreant

- ['miskriъnt] I. a 1. книж. лош, низък, подъл; 2. ост. друговерски, погански; II. п 1. книж. мерзавец, злодей; долен човек; изверг; 2. ост. друговерец; поганец.

miscreated

- [,miskri'eitid] а 1. уродлив; 2. неодобр. чудовищен.

misdeal

- [,mis'di:l] v (-dealt [-delt]) раздавам грешно (картu). [,mis'di:l] n картu малдон.

misdeed

- [,mis'di:d] n злодеяние, престъпление.

misdemeanour

- [,misdi'mi:nъ] n 1. юр. наказуема простъпка, дребно престъпление; 2. простъпка; З. лошо държане.

misdirect

- [,misdi'rekt] v 1. неправилно напътствувам; 2. погрешно надписвам (писмо); З. давам погрешни указания, осведомявам зле (жури - за сьдия).

misdoing

- [,mis'du:i¤] n обик. pl злодеяние.

mise-en-scene

- [,mi:zan'sein] n фp. 1. театр. мизансцен; 2. прен. обстановка (на сьбитие).

miser

- ['maizъ] n скъперник.

miserable

- ['mizъrъbl] a 1. отчаян, злочест, клет, окаян; ~ with cold премалял от студ; to make s.o.'s life ~ правя нечий живот непоносим; 2. мизерен, нищожен, жалък; З. лош, отвратителен, ужасен, невъзможен.

miserably

- ['mizъrъbli] adv 1. мизерно; 2. страшно, ужасно, крайно; to fail ~ провалям се напълно/безславно.

miserere

- [,mizъ'riъri] n лат. 1. молба, вик за милост/ помощ; 2. цьрк. "господи, помилуй".

miserly

- ['maizъli] а скъпернически; стиснат, свидлив, алчен.

misery

- ['mizъri] n 1. и pl мъка, нещастие, злочестина; страдание; to be in a ~/to suffer ~ from toothache умирам от зъбобол; to put an animal out of its ~ убивам животно, за да не страда; слагам край на мъките му; 2. мизерия, нищета, немотия; З. разг. мърморко.

misfeasance

- [mis'fi:zъns] n юр. злоупотреба с власт.

misfire

- [,mis'faiъ] v 1. воен. правя засечка (за орьжие); 2. тех. не се паля, не тръгвам, отказвам (за двигател); З. разг. нямам успех, провалям cе (за шега и пр.). [,mis'faiъ] n 1. воен. засечка; 2. тех. неуспешно запалване.

misfit

- ['misfit] n 1. лошо скроена/несполучлива дреха; 2. неприспособил се човек (кьм дадени условия); неподходящ за работата си човек; the social ~s неприобщени/саможиви хора.

misfortune

- [mis'fo:tshъn] n нещастие, беда; лош късмет; it is more his ~ than his fault той e по-скоро за окайване, отколкото за укор.

misgive

- [mis'giv] v (-gave [-'geiv] , -given [-'given]) impers ост.: my heart/mind ~s me предчувствувам нещо лошо.

misgiving

- [mis'givi¤] n опасение, лошо предчувствие.

misgovern

- [,mis'gлvъn] v лошо/зле управлявам/ръководя.

misguided

- [,mis'gaidid] а заблуден; погрешен; погрешно насочен.

misguidedly

- [,mis'gaididli] adv в заблуждението си, без да преценявам правилно.

mish-mash

- ['mishmaesh] n бъркотия, каша, мишмаш.

mishandle

- [,mis'haendl] v 1. отнасям се грубо с; малтретирам; 2. прен. справям се зле с (нещо), не подхващам (нещо) правилно.

mishap

- ['mishaep] n злополука, нещастен случай; неуспех; лош късмет; to arrive without ~ пристигам благополучно.

misinformation

- [,misinfo:'meishn] n погрешни/неверни сведения/информация.

misjudge

- [,mis'd©лd©] v зле/погрешно преценявам, съставям си погрешно мнение за; недооценявам, подценявам.

mislay

- [,mis'lei] v (-laid [-'leid]) забутвам, не мога да намеря; (временно) загубвам.

mislead

- [,mis'li:d] v (-led [-'led] ) 1. заблуждавам, въвеждам в заблуждение; 2. измамвам.

misleading

- [,mis'li:di¤] а заблуждаващ, лъжлив, подвеждащ.

misled

- [] вж. mislead.

mismanage

- [,mis'maenid©] v 1. зле ръководя/ направлявам/ администрирам; 2. справям се зле с, изтьрвавам.

misnomer

- [,mis'noumъ] n погрешно название; погрешна употреба на израз, термин и пр.; it's a ~ to call this a first class hotel погрешно e това заведение да се нарича първокласен хотел.

misogamist

- [mi'sogъmist] n гр. противник на брак.

misogynist

- [mi'sod©inist] n женомразец.

misplace

- [,mis'pleis] v 1. поставям не на място, затурям; 2. обик. pass оказвам (някому) незаслужено (доверие), изпитвам (кьм някого чувство), без да го заслужава; his trust had been ~d доверието му се оказа незаслужено/неуместно.

misprint

- [,mis'print] v отпечатвам погрешно. ['misprint] n печатна грешка.

misprision

- [,mis'pri©n] n юр. укривателство; престъпно нехайство.

misread

- [,mis'ri:d] v (-read [-'red]) 1. чета неправилно; 2. тълкувам погрешно.

misrepresent

- ['mis,repri'zent] v представям неточно/невярно; предавам погрешно.

misrule

- [,mis'ru:l] v управлявам зле. [,mis'ru:l] n 1. лошо управление; 2. безпорядък; безредие.

miss

- [mis] v 1. не улучвам; не постигам целта си (и прен.); he never ~es той винаги удря право в целта; to ~ fire воен. правя засечка; to ~ the point не схващам същността на въпроса; 2. не намирам/срещам/виждам/заварвам (вкьщи); не успявам да взема/хвана/достигна/задържа; to ~ o.'s hold не успявам да се задържа; he ~ed the bank той не успя да скочи на брега; to ~ o.'s way сбърквам пътя; the house is at the corner, you can't ~ it къщата e на ъгъла, не може да не я видите; З. изпускам (влак и пр.); пропускам (удобен случай); to ~ the boat/bus прен. закъснявам; пропускам удобен случай; 4. избягвам, избавям се от; he narrowly/only just ~ed being killed за малко не го убиха/не загина; 5. забелязвам/чувствувам отсъствието на, липева ми (някой, нещо); when did you ~ your purse? кога забелязахте, че портмонето ви го няма? we are sure to be ~ed непременно ще забележат отсъствието ни/че ни няма; the old man won't be ~ed никой няма да съжалява, че старецът го няма/е починал/се е пенсионирал; I ~ you very much много ми липсвате; 6. изпускам (ред, дума и пр. при четене, писане. и пр.) (и с out); I shall ~ out the sweet course ще се въздържа от/няма да ям десерта; to ~ out on s.th. ам. изпускам/не успявам да взема/видя и пр. нещо. [mis] n 1. несполучлив удар; неуспех; a ~ is as good as a mile неуспехът си e неуспех; 2. разг. помятане, аборт; to give s.th. the ~ отминавам/прескачам/ пропускам/не посещавам нещо. [mis] n 1. M. госпожица; the M. Smiths, the Misses Smith госпожици(те) Смит; 2. пренебр. шег. госпожичка; З. M. прен. мис (царица на красотата); M. Europe мис Европа; 4. мис (обрьщение кьм млада учителка, продавачка и пр. без споменаване на името и).

missal

- [misl] n цьрк. католически требник.

missel

- ['misъl] n зоол. имелов дрозд (Turdus viscivorus) (и ~-thrush).

misshapen

- [,mis'sheipn] а безформен; деформиран; уродлив.

missile

- ['misail] n воен. 1. реактивен снаряд; 2. ракетен снаряд; З. attr метателен.

missing

- ['misi¤] а 1. липсващ, отсъствуващ; изгубен; the ~ link биол. липсващото звено (хипотетичният животински тип между маймуната и човека); there is s.th. ~, s.th. is ~ липcва нещо; 2. воен. (безследно) изчезнал; reported ~ обявен за изчезнал.

mission

- [mishn] n 1. мисия; делегация; 2. посолство, легация; З. мисия, призвание, цел; 4. задача, поръчение, мисия; командировка; to go on a ~ отивам в командировка; 5. воен., ав. бойна задача; 6. мисия, религиозна организация; мисионерска дейност; 7. църква, обслужвана от приходящ свещеник; 8. attr мисионерски.

missionary

- ['mishnъri] n 1. мисионер; 2. attr мисионерски.

missis

- ['misiz] n 1. разг. the ~ госпожата, господарката (използвано от прислужници); 2. нар., разг. the/my ~ госпожата ми, жена ми, жената.

missish

- ['misish] а разг. афектиран, превзет.

missive

- ['misiv] n послание, официално писмо.

missus

- ['misъz] missis.

missy

- ['misi] n разг. госпожичка.

mist

- [mist] n 1. (лека) мъгла; Scotch ~ тежка/мокра мъгла; ръмеж; 2. мъглявина, замъгленост; З. прен. воал, було, перде (пред погледа). [mist] v замъглявам (cе); помрачавам се (и с over).

mistake

- [mi'steik] v (-took [-'tuk], -taken [-'teikъn]) 1. сбърквам, бъркам; погрешно/криво разбирам; there is no mistaking his words не може да има никакво съмнение относно думите му; you have mistaken your man разг. сбъркали сте адреса; 2. припознавам се в (някого) (for); I mistook him for his brother взех гo за брат му; there is no mistaking it/him не може да не го познаеш. [mi'steik] n грешка; заблуждение, заблуда; by ~ по погрешка, погрешно; to make a ~ сбърквам, греша, правя грешка; make no ~ about it, let there be no ~ about it не се залъгвай по този въпрос; да сме наясно по този въпрос; не си прави илюзии; he made the ~ of going there грешката му e, че отиде там; and no ~ разг. несъмнено, безспорно; няма лъжа.

mistaken

- [mis'teikъn] a 1. погрешен, неправилен; неуместен; ~ identity припознаване; 2. в грешка; сгрешил, сбъркал; you are ~ грешите, лъжете се, не сте прав.

mistakenly

- [mis'teikъnli] adv погрешно, неправилно.

mister

- ['mistъ] n 1. господин; 2. обикновен гражданин (без титла) (обик. plain/mere ~). ['mistъ] v разг. наричам (някого) господин.

mistime

- [,mis'taim] v правя/върша/казвам не навреме; избързвам/закъснявам с (обик. pass).

mistimed

- [,mis'taimd] а ненавременен; неудачен.

mistle thrush

- ['mislҐrлsh] missel.

mistletoe

- ['misltou] n бот. имел (Viscum album).

mistook

- [] вж. mistake1.

mistral

- ['mistrъl] n мистрал (вятьр).

mistress

- ['mistris] n 1. господарка; владетелка, повелителка; to be o.'s own ~ сама съм си господарка; M. of the Robes англ. титла на първата придворна дама; 2. ост. госпожа; З. учителка; 4. майсторка, специалистка; 5. любовница, метреса; държанка; 6. поет. любима, възлюблена.

mistrial

- [,mis'traiъl] n юр. 1. неправилно проведен съдебен процес; 2. ам. неприключен процес.

mistrust

- [,mis'trлst] n недоверие; подозрение. [,mis'trлst] v нямам доверие на/в; съмнявам се в; подозирам.

mistrustful

- [,mis'trлstful] а недоверчив, подозрителен; to be ~ of нямам доверие в.

misty

- ['misti] a 1. мъглив, замъглен; 2. неясен, смътен; З. насълзен, пълен със сълзи (за очи).

misunderstand

- [,misлndъ'staend] v (-stood [-'stud]) погрешно разбирам.

misunderstanding

- [,misлndъ'staendi¤] n 1. недоразумение; 2. неправилно/погрешно разбиране.

misunderstood

- [] вж. misunderstand.

misusage

- [,mis'ju:zid©] misuse1.

misuse

- [mis'ju:s] n 1. неправилна/погрешна употреба; 2. злоупотреба (of с); З. малтретиране. [,mis'ju:z] v 1. употребявам/прилагам неправилно/погрешно; 2. злоупотребявам; З. малтретирам.

misuser

- [,mis'ju:zъ] n юр. 1. злоупотреба с право/свобoда; 2. злоупотребител.

mite

- [mait] n 1. червейче (в сирене, брашно и пр.); 2. зоол. кърлеж (разряд Асаrina). [mait] n 1. лепта; 2. прен. малък принос; З. дребно нещо; 4. дребосъче; a ~ of a child мъничко детенце.

miter

- [] ам. mitre.

mitigate

- ['mitigeit] v смекчавам; облекчавам; уталожвам, успокоявам; намалявам (болка, наказание и пр.); mitigating circumstances смекчаващи вината обстоятелства.

mitigation

- [,miti'geishn] n смекчаване; облекчаване.

mitigatory

- ['mitigeitъri] а смекчаващ.

mitrailleuse

- [,mitrai'ъ:z] n фр. воен. ист. картечница.

mitre

- ['maitъ] n 1. цьрк. митра; 2. прен. владишки/епископски сан. ['maitъ] v давам владишки/епископски сан на. ['maitъ] n тех. съединяване/скосяване под ъгъл 45°. ['maitъ] v тех. съединявам/скосявам под ъгъл 45°.

mitt

- [mit] n 1. mitten; 2. sl. ръкавица за бейзбол; боксьорска ръкавица; З. sl. ръка; юмрук; to give s.o. the frozen ~ sl. приемам някого хладно; обръщам гръб някому.

mitten

- [mitn] n 1. дамска ръкавица без пръсти; ръкавица с един пръст (само за палеца); 2. боксьорска ръкавица; З. pl sl. белезници; to handle without ~s пипам здраво; не си поплювам; не се шегувам; to get the ~ sl. 1) получавам отказ; 2) бивам уволнен; to give s.o. the ~ sl. l) отказвам някому; 2) давам някому пътя; уволнявам някого.

mittimus

- ['mitimъs] n лат. юр. заповед за изпращане в затвора.

mix

- [miks] v 1. смесвам (се), размесвам (се); примесвам; разбърквам; to ~ a salad правя/приготвям салата; 2.комбинирам (се), съчетавам (се); they ~ well добре си подхождат/схождат; З. общувам (with); to ~ in society движа се в обществото; водя светски живот; to ~ with people срещам/общувам с много хора; 4. смесвам, кръстосвам (породи); to ~ in, to ~ it разг. сбивам се; mix in/into 1) примесвам, прибавям (в); 2) смесвам (with с); mix up 1) смесвам; размесвам основно; бъркам; разбърквам; 2) прен. обърквам; забърквам; 3)въвличам, замесвам; to be/get ~ed up in s.th. забърквам се в нещо; 4) неодобр. събирам се, общувам; to get ~ed up with s.o. хващам се/уплитам се с някого. [miks] n 1. смес; 2. готв. полуфабрикат за сладкиш и пр.; 3. бъркотия, хаос.

mix-in

- ['miksin] n ам. сбиване; счепкване.

mix-up

- ['miksлp] n разг. неразбория, бъркотия; суматоха.

mixed

- [mikst] а 1. смесен; размесен; разнороден; от мъже и жени; ~ sweets бонбони асорти; ~ bag 1) разнообразен лов/плячка; 2) разнородна група; ~ grill мешана скара; ~ blessing факт/събитие с добри и лоши страни; ~ feelings противоречиви/смесени чувства; to be accorded a ~ reception бивам посрещнат с одобрение от едни, а с неодобрение от други/с акламации, примесени с освирквания; ~ train жп. товаро-пътнически/смесен влак; ~ brigade воен. сборна бригада; ~ doubles тенис смесени двойки; 2. разг. объркан.

mixed-up

- ['mikstлp] а 1. объркан; 2. неприспособен.

mixer

- ['miksъ] n 1. тех., готв. миксер, бъркачка; 2. рад. смесител; З. разг. общителен човек, контактна личност; to be a good ~ лесно общувам с (най-различни) хора; to be a bad ~ саможив/затворен човек съм, не умея да общувам с хората.

mixture

- ['mikstshъ] n 1. смесване; размесване; 2. смес, смесица; комбинация; З. фарм. микстура; cough-~ сироп за кашлица; 4. текст. меланж, тъкан от разноцветни нишки.

mizzen

- [mizn] n мор. 1. бизан (и ~-mast); 2. долното платно на бизан.

mizzle

- [mizl] v диал., разг. рося, ръмя. [mizl] n ситен дъжд, ръмеж. [mizl] v sl. избягвам, офейквам, "духвам".

mnemonic

- [ni:'monik] I. а мнемоничен; който помага на/усилва паметта; II. п 1. мнемотехнически способ; 2. рl с гл. в sing мнемоника, мнемотехника.

mo

- [mou] n разг., ськр. от moment; half a ~! ей сега! wait a ~ ! (почакай) минутка!

moa

- ['mouъ] n зоол. вид изчезнала новозеландска птица (Dinornis).

moan

- [moun] n 1. стон, стенание; пъшкане, охкане; 2. ост. жалба, оплакване. [moun] v 1. стена; пъшкам, охкам; 2. ост. оплаквам се, вайкам се.

moat

- [mout] n ров (с вода - около крепост и пр.). [mout] v заграждам с ров.

mob

- [mob] n 1. тълпа; сган; сбирщина; простолюдие; the ~ ост. масите; 2. sl. апашка шайка/банда; З. австрал. стадо; 4. attr на тълпата; ~ law/rule закон на тълпата/на линча; саморазправа; ~ oratory площадно ораторство. [mob] v (-bb-) 1. тълпя се, трупам се; 2. нападам, нахвърлям се върху; З. обграждам и акламирам.

mobile

- ['moubail] I. а 1. подвижен; ~ warfare воен. маневрена война; ~ home фургон, пригоден за жилище; ~ unit кола, снабдена с апаратура (и телевизионна); 2. променлив, непостоянен; З. прен. жив; лек; ~ features живи/изразителни черти; 4. социално приспособим; II. п украшение, направено от движещи се пръчици и пластинки.

mobility

- [mou'biliti] n 1. подвижност; 2. прен. живост; З. непостоянство.

mobilization

- [,moubilai'zeishn] n мобилизиране, мобилизация.

mobilize

- ['moubilaiz] v 1. воен. мобилизирам (се) (и прен.); 2. пускам в обръщение/действие (средства, капитали и пр.); поставям в действие/движение.

mobster

- ['mobstъ] n sl. гангстер.

moccasin

- ['mokъsin] n 1. мокасин, цървул; 2. ам., зоол. вид отровна змия (от сем. Agkistrodon, Natrix).

mocha

- ['mokъ] n 1. мока (кафе); 2. подправка от шоколад и кафе; З. m. фина кожа за ръкавици.

mock

- [mok] v 1. присмивам се на, осмивам; подигравам (s.o., at s.o./s.th.); задявам се; имитирам подигравателно; 2. осуетявам (усилия, опити и пр.); З. мамя, измамвам. [mok] n 1. подигравка; насмешка; присмиване, осмиване; 2. посмешище; обект на подигравки; to make a ~ of s.o. правя някого за смях; З. пародия; 4. имитация; 5. attr лъжлив, мним; неверен; фалшив; ~ battle воен. показна битна; ~ trial съдебен фарс; ~ tragedy трагикомедия.

mock-heroic

- [,mokhi'rouik] 1. а героично-комичен; 2. n героично-комичен стил.

mock-turtle soup

- [,mok'tъ:tl,su:p] n чорба от телешка глава и пр.

mock-up

- ['mokлp] n 1. макет/модел в естествена величина (на машина и пр.); 2. печ. макет (на книга и пр.).

mocker

- ['mokъ] n присмехулник, подигравчия.

mockery

- ['mokъri] n 1. подигравка, насмешка; присмиване, осмиване; присмех; 2. посмешище; обект на подигравки; З. прен. фарс, подигравка.

mocking-bird

- ['moki¤bъ:d] n зоол. присмехулник (птица) (Mimus polyglottos).

mockingly

- ['moki¤li] adv подигравателно; с/на присмех.

mod

- [mod] sl. 1. а моден, елегантен (особ. за облекло); 2. п M. мод (название на младежка група в Англия през 60-те години, облечена по последната мода).

modal

- [moudl] а 1. отнасящ се до начин/форма; 2. муз. ладов; З. грам. модален.

modality

- [mou'daeliti] n модалност.

mode

- [moud] n 1. метод, начин, способ; 2. маниер, стил; З. форма, вид (на движение и пр.); 4. муз. лад; 5. мода; to be all the ~ съвсем по модата съм; 6. стат. мода.

model

- [modl] n 1. модел; макет; образец; шаблон; on the ~ of по модел на; 2. пример; образец; З. манекен (жив); модел (на художник); 4. разг. точно копие; 5. attr примерен; образцов. [modl] v (-ll-) 1. моделирам; придавам форма на, оформям; delicately ~led features изящно изваяни черти; 2. създавам/правя по образец (after, on, upon); to ~ o.s. upon s.o. имам някого за образец/пример; З. изк. pass следвам стила на (дадена школа - за творчеството на художник и пр.); his work is ~led on работите му ca в стила на; 4. работя като модел (в модна кьща и пр., на художник и пр.); 5. метал. формовам.

moderate

- ['modъrъt] I. а 1. умерен; среден (за скорост, цена и пр.); въздържан; ~ demands скромни изисквания/искания; to be a ~ drinker пия умерено; 2. обикновен, посредствен, среден (за способности и пр.); II. п човек с умерени политически възгледи. ['modъreit] v 1. правя/ставам умерен/въздържан; смекчавам; намалявам; 2. отслабвам, стихвам (за вятьр); З. председателствувам на, ръководя (сьбрание и пр.).

moderating

- ['modъreiti¤] а въздържащ, който прави (някого) по-сдържан; to exercise a ~ influence on s.o. влияя някому да стане по-сдържан/умерен, правя някого по-въздържан.

moderation

- [,modъ'reishn] n 1. умереност; сдържаност, въздържаност; in ~ с мярка, умерено; 2. въздържане, сдържане; 3. M.s първи публичен изпит за степен бакалавър на хуманитарните науки (в Оксфорд); 4. ядр. забавяне.

moderato

- [,modъ'ra:tou] adv муз. модерато.

moderator

- ['modъreitъ] n 1. арбитър, посредник; 2. председател, ръководител (на сьбрание и пр.); З. член на изпитна комисия (в Оксфорд и Кеймбридж); 4. презвитериански свещеник, председател на църковен съд; 5. тех. регулатор; 6. ядр. забавител.

modern

- ['modъn] а 1. съвременен, нов; модерен; ~ English съвременен английски език; secondary ~ school реално средно училище (в което не се преподават класическите езици); 2. моден, на мода, модерен.

modernism

- ['modъnizm] n 1. модернизъм; съвременно течение/насока (особ. по религиозни вьпроси); 2. новост; З. ез. неологизъм.

modernistic

- [,modъ'nistik] а 1. изк. модернистичен; 2. съвременен, модерен.

modernity

- [mo'dъniti] n съвременност, новост, съвременен характер.

modernization

- [,modъnai'zeishn] n модернизиране, модернизация, осъвременяване.

modernize

- ['modъnaiz] v модернизирам, осъвременявам.

modest

- ['modist] a 1. скромен; 2. сдържан, стеснителен; З. умерен (за искания, изявления, вьзгледи и пр.) (и ирон.); 4. непретенциозен, скромен (на вид, за количество и пр.); 5. (благо)приличен, пристоен.

modesty

- ['modisti] n 1. скромност; благоприличие; in all ~ без да искам да се хваля; 2. умереност; сдържаност.

modi

- [] вж. modus.

modicum

- ['modikъm] n малко/минимално количество; прен. капка; with a ~ of effort без почти никакво усилие.

modifiable

- ['modifaiъbl] а изменяем; приспособим.

modification

- [,modifi'keishn] n 1. изменяване; (видо)изменение; модификация; 2. приспособяване; преобразуване; З. смекчаване; 4. ез. преглас, умлаут; 5. уговорка, уточняване; ограничение.

modifier

- ['modifaiъ] n 1. нещо, което променя/изменя/ уточнява/ограничава; 2. грам. определение.

modify

- ['modifai] v 1. изменявам (се), видоизменям (се), променям (се) частично; 2. смекчавам, намалявам (изисквания и пр.); снижавам; З. грам. определям; 4. ез. прегласявам.

modish

- ['moudish] а моден; модерен, по модата.

modiste

- [mou'dist] n фр. модистка (шапкарка, шивачка).

mods

- [modz] разг. moderation З.

modulate

- ['modjuleit] v 1. изменям, променям, модулирам (честота, глас, тон); 2. приспособявам, пригодявам; З. муз. променям тоналността/гамата на.

modulation

- [,modju'leishn] n модулация.

modulator

- ['modjuleitъ] n тех. 1. модулатор; 2. антивибратор; З. телев. електрод на спейсистор.

module

- ['modju:l] n 1. фаз., тех. модул; коефициент; степенен показател; 2. арх. единица мярка; модул; З. косм. модул.

modulus

- ['modjulъs] n (pl -uses, -i [-siz, -ai]) module 1.

modus

- ['moudъs] n (pl modi ['moudai] ) лат. начин, способ, метод, система; ~ operandi начин на действие; ~ vivendi временно споразумение (при спор и пр.).

mogul

- ['mougлl] n 1. ист. монголски завоевател на Индия; the Great/Grand ~ ист. Великият Могол; 2. m. важна личност; богаташ, магнат; З. рl вид луксозни карти за игра.

mohair

- ['mouhЁъ] n мохер, вълна/плат от ангорска коза.

mohammedan

- [mou'haemidъn] 1. а мохамедански; 2. п мохамеданин.

mohammedanism

- [mou'haemidъnizm] n мохамеданство.

mohawk

- ['mouho:k] n 1. индианец мохаук; 2. сп. фигура при пързаляне с кънки.

moiety

- ['moiъti] n 1. юр. половина; 2. една от двете части (на които е разделено нещо).

moil

- [moil] v ост.: ~ and toil трепя се, блъскам се, бухам.

moire

- [mwa:] n фр. 1. текст, моар?е; 2. метална повърхност с вълнообразни отблясъци. [mwa:'rei] n фр моарe.

moist

- [moist] а 1. влажен; eyes ~ with tears насълзени очи; to grow ~ овлажнявам се; 2. дъждовен (за сезон); З. мед. мокър (за екзема).

moisten

- ['moisn] v навлажнявам (се), намокрям (се).

moisture

- ['moistshъ] n влага, влажност.

moisturize

- ['moistshъraiz] v придавам влажност на (кожата на лицето с козметично средство).

moke

- [mouk] n sl. 1. магаре; 2. австрал. дръглив кон; З. ам. негър.

mol

- [moul] ськр. от molar.

molal

- ['moulъl] molar.

molar

- ['moulъ] 1. а кътен (за зьб); 2. п кътник, кътен зъб. ['moulъ] а хим. моларен.

molasses

- [mou'laesiz] n меласа.

mold

- [] ам. mould.

mole

- [moul] n бенка. [moul] n 1. зоол. къртица (сем. Talpidae); 2. човек, който работи на тъмно/прен. в нелегалност; З. човек с лошо зрение. [moul] n 1. вълнолом; преградна стена, дига; 2. пристанище, пристан. [moul] molar.

molecular

- [mou'lekjulъ] а физ., хим. молекулярен; молекулен; ~ weight молекулно тегло.

molecule

- ['molikju:l] n 1. физ., хим. молекула; 2. частица.

molehill

- ['moulhil] n къртичина.

moleskin

- ['moulskin] n 1. кожа от къртица; 2. текст. молескин; З. pl панталони от молескин.

molest

- [mou'lest] v задявам, безпокоя; задирям.

moll

- [mol] n sl. 1. приятелка, гадже на гангстер/скитник и пр.; 2. проститутка.

mollify

- ['molifai] v 1. успокоявам, уталожвам; 2. смекчавам; укротявам (гняв).

mollusc

- ['molъsk] n 1. зоол. мекотело, молуска; 2. животно с черупка (стрuда, рак); З. отпуснат човек.

molly

- ['moli] n женствен/безхарактерен мъж, "баба".

mollycoddle

- ['molikodl] n мамино детенце; женствен мъж, "баба"; изнежен/разглезен човек. ['molikodl] v глезя, разглезвам.

mollymawk

- ['molimo:k] mallemuck.

moloch

- ['moulok] n 1. библ. Молох (и прен.); 2. зоол. вид австралийски гущер (Moloch horridus).

molt

- [] ам. moult.

molten

- ['moultъn] a 1. стопен, разтопен (за метал); 2. лят, отлят, излят (от метал и пр.).

molybdenite

- [mo'libdinait] n минер. молибденит, молибденова руда.

molybdenum

- [mo'libdinъm] n хим. молибден.

mom

- [mom] momma.

moment

- ['moumъnt] n 1. момент, миг (и прен.); half a ~ (една) минутка; in a ~ веднага, незабавно; this very ~ веднага, още сега; just/only this ~ току-що; at the ~ в момента; засега; at odd ~s между другото, когато мога; men of the ~ силни на деня; the ~ I saw him щом го видях; not for a ~! никога! за нищо на света! ~ of truth 1) момент, в който бикоборецът забива ножа; 2) прен. момент на изпитание; решаващ момент; 2. физ., тех. момент; З. важност, значение; it is of no/little ~ няма значение, не е важно; decision of great ~ важно решение; of the first ~ от най-голяма важност/значение.

momentarily

- ['moumъntъrъli] adv 1. за миг/момент; мигновено, моментално; 2. ежеминутно, всеки миг/момент.

momentary

- ['moumъntъri] а 1. моментен, мигновен; кратковременен, краткотраен; 2. ежеминутен.

momently

- ['moumъntli] momentarily.

momentous

- [mou'mentъs] а много важен, от голямо значение.

momentum

- [mou'mentъm] n (pl -ta [-tъ], -tums); 1. физ., тех. механичен момент, инерция на движещо се тяло; кинетична енергия; by its own ~ по инерция; 2. разг. импулс, движеща сила, стимул; мощ; to gather/gain ~ набирам сили; разгръщам се, засилвам се; to lose ~ отслабвам; the ~ of the attack стремителността на нападението; to grow in ~ усилвам се.

momma

- ['momъ] n дет. мама.

monachal

- ['monъkъl] а монашески.

monachism

- ['monъkizm] n монашество.

monad

- ['monaed] n 1. мат., фил., биол. монада; 2. хим. едновалентен елемент (атом, радикал).

monarch

- ['monъk] n 1. монарх; прен. владетел, властелин; 2. зоол. голяма пеперуда в оранжево и черно (Danaus plexippus).

monarchic

- [mo'na:kik] а монархически.

monarchist

- ['monъkist] n монархист.

monarchy

- ['monъki] n монархия.

monastery

- ['monъstъri] n (мъжки) манастир.

monastic

- [mъ'naestik] 1. а монашески; манастирски; 2. n монах.

monasticism

- [mъ'naestisizm] n монашество.

monaterist

- ['mлnitъrist] n икон. монетарист.

monatomic

- [monъ'tomik] а хим. 1. едноатомен (за молекула); 2. едновалентен.

monaural

- [,mon'o:rъl] а 1. чуващ само с едно ухо; само за едно ухо; 2. изхождащ само от една посока (за звук).

monday

- ['mлndi] n понеделник; St. ~ св. понеделник, ден, когато почти не се работи.

mondayish

- ['mлndiish] а 1. понеделнишки, уморен от работа (за свещеник); 2. без желание за работа (след неделната почивка).

monetary

- ['mлnitri] а 1. монетен, паричен; 2. валутен, девизен.

monetize

- ['mлnitaiz] v 1. избирам/установявам (метал) за основа на парична система; 2. сека (метал) на монети.

money

- ['mлni] n (pl monies ['mлniz]) 1. пари; to be good/bad ~ представлявам добро/недобро капиталовложение; to make ~ печеля пари, правя състояние; to coin/mint ~ печеля луди пари; to come into ~ наследявам пари; to marry ~ женя се за богат човек; to be in the ~ sl. 1) печеля парични награди; 2) богат съм; to get o.'s ~ 's worth купувам нещо, което си струва парите; изкарвам си парите; there is (no) ~ in it от това(не) могат да се изкарат/спечелят пари; 2. монета, пара; piece of ~ монета; З. pl юр., ост. средства, суми; 4. attr паричен; финансов; the one for my ~ този, който предпочитам; for my ~ ам. по мое мнение, според мен; ~ makes/begets/draws ~ посл. пари при пари отиват; ~ makes the mare go с пари всичко се постига.

money-bag

- ['mлnibaeg] n 1. торбичка/кесия за пари; 2. pl богатство; З. pl с гл. в sing богаташ; скъперник.

money-box

- ['mлniboks] n 1. спестовна касичка; 2. кутия за дарения.

money-changer

- ['mлni,tsheind©ъ] n сараф.

money-grubber

- ['mлni,grлbъ] n алчен за пари човек.

money-lender

- ['mлni,lendъ] n лихвар.

money-maker

- ['mлni,meikъ] n 1. човек, който печели/ трупа пари; 2. нещо, което носи големи печалби.

money-market

- ['mлni,ma:kit] n ик. 1. паричен/валутен пазар; 2. борса.

moneyed

- ['mлnid] а богат; паралия.

moneyless

- ['mлnilis] а беден, безпаричен; без пари/стотинка.

moneywort

- ['mлniwъ:t] n бот. кръглолистно ленивче (Lysimachia nummularia).

monger

- ['mл¤gъ] n продавач (главно в сьчет.); fishmonger рибар; gossip-~ клюкар.

mongol

- ['mongol] Mongolian II. 1.

mongolian

- [mon'gouljъn] I. а монголски; II. n 1. монголец; 2. монголски език.

mongoose

- ['mo¤gu:s] n (pl -ses [-siz]) зоол. мангуста (Herpestes).

mongrel

- ['mл¤grъl] n 1. мелез; смесена порода; хибрид; 2. attr смесен, нечистокръвен.

mongst

- [mл¤st] nоет. among(st).

monicker

- ['monikъ] n ам. sl. име; прякор.

monied

- [] moneyed.

moniker

- [] monicker.

monism

- ['monizъm] n фил. монизъм.

monition

- [mou'nishn] n книж. 1. предупреждение; 2. наставление, съвет; указание; З. цьрк. нареждане (и предупреждение) на епископ; 4. юр. призоваване в съда.

monitor

- ['monitъ] n 1. наставник, съветник; 2. уч. поголям ученик, отговорен за дисциплината; З. тех. управляващо устройство; контролен апарат; 4. телев., рад. монитор; регистратор; 5. тех. защитно устройство; 6. фаз. дозиметър; 7. мор. монитор (боен кораб); 8. зоол. голям тропически гущeр (Varanus). ['monitъ] v 1. съветвам, наставлявам; 2. наглеждам, контролирам; З. рад. провеждам контролни приемания; следя чужди предавания.

monitory

- ['monitъri] 1. а предупредителен; наставнически; 2. п цьрк. послание от епископ/пaпа с наставления.

monitress

- ['monitris] ж.р. от monitor 1.

monk

- [mл¤k] n монах, калугер.

monk's hood

- ['mл¤kshud] n бот. самокитка, омаяк (Aconitum napellus).

monkery

- ['mл¤kъri] n пренебр. калугерство, монашество; калугерски/манастирски живот.

monkey

- ['mл¤ki] n 1. зоол. маймуна (Primates, Cebidae) (и прен.); to make a ~ of o.s. ставам смешен; to make a ~ of s.o. правя някого да изглежда смешен, подигравам някого; 2. прен., шег. пакостник, палавник, лудетина; З. тех. бабка; падаща тежест на чук; (пилото)набивачка; 4. sl. яд, гняв; to get o.'s ~ up разядосвам се; to put s.o.'s ~ up (раз)ядосвам някого; 5. sl. петстотин лири стерлинги; ам. петстотин долара; to be/get up to ~ business/tricks правя бели/пакости; to have a ~ on o.'s back sl. 1) наркоман съм; 2) имам зъб на някого; to suck the ~ sl. пия тайно от бъчва (сьс сламка, трьбичка). ['mл¤ki] v 1. правя шеги/лудории/маймунджилъци (about); 2. подражавам на, подигравам се на; З. бърникам, играя си (about with).

monkey business

- ['mл¤ki,biznis] n разг. глупости, маймунджилъци; don't try any ~ ! и без номера!

monkey-jacket

- ['mл¤ki,d©aekit] mess jacket 1.

monkey-nut

- ['mл¤kinлt] n бот. фъстък (Arachis).

monkey-puzzle

- ['mл¤ki,pлzl] n бот. араукария, чилийски бор (Araucaria imbricata).

monkey-shine

- ['mл¤kishain] n ам. обик. рl sl. маймунджилък, пакост.

monkey-wrench

- ['mл¤kirentsh] n тех. френски ключ, регулируем гаечен ключ.

monkeyish

- ['mл¤kiish] a 1. маймунски; 2. игрив, дяволит.

monkhood

- ['mл¤khud] n монашество.

monkish

- ['mл¤kish] а монашески, калугерски.

mono-

- ['monъ] pref едно-, моно-.

monobasic

- ['mono,beisik] n хим. едноосновен.

monochrome

- ['monъkroum] n 1. едноцветна рисунка; 2. рисуване с един цвят.

monocle

- ['monъkl] n монокъл.

monocotyledon

- ['monou,koti'li:dъn] n бот. едносемеделно растение.

monocular

- [mъ'nokjulъ] опт. 1. а монокулярен, с един окуляр; 2. п монокуляр.

monoculture

- ['monou,kлltshъ] n агр. монокултура.

monoecious

- [mo'ni:shъs] а 1. бот. еднодомен; 2. зоол. хермафродитен.

monogamy

- [mo'nogъmi] n еднобрачие, моногамия.

monogram

- ['monъgraem] n монограм.

monograph

- ['monъgra:f] n монография.

monogyny

- [mo'nod©ini] n едноженство.

monolith

- ['monouliҐ] n монолит.

monolithic

- [,monou'liҐik] а монолитен (и прен.).

monologize

- [mo'nolъd©aiz] v не давам другиму думата (в общ разговор).

monologue

- ['monъlog] n монолог.

monomania

- [,monou'meinjъ] n мед. мономания.

monomaniac

- [,monou'meiniaek] n мед. страдащ от мономания.

monometallism

- [,mono'metъlizm] n фин. монометализъм.

monomial

- [mo'noumiъl] мат. 1. а едночленен, мономен; 2. n моном, едночлен.

monomorphic

- [,monou'mo:fik] а биол. с една ембрионална форма.

monophobia

- [,monъ'foubiъ] n мед. натраплив страх от самота, монофобия.

monophthong

- ['monъfҐo¤] n фон. проста гласна.

monoplane

- ['monouplein] n ав. моноплан.

monopolist

- [mъ'nopъlist] n 1. монополист; 2. защитник/привърженик на монополната система.

monopolize

- [mъ'nopъlaiz] v монополизирам, правя монопол от; to ~ the conversation не давам никому думата (в общ разговор); говоря само аз.

monopoly

- [mъ'nopъli] n монопол; to have the ~ of/aм. on s.th. имам монопол върху нещо.

monorail

- ['monoureil] n монорелса, висящ еднорелсов път.

monostich

- ['monъstik] n проз. едностишие.

monosyllabic

- [,monousi'laebik] а едносричен, едносложен.

monosyllable

- ['monъ,silъbl] n едносрична дума; to speak in ~s отговарям само с "да" и "не".

monotheism

- ['monouҐi:,izъm] n еднобожие, монотеизъм.

monotint

- ['monъtint] n жив. рисунка/гравюра в един цвят.

monotone

- ['monъtoun] n 1. еднозвучие; 2. монотонно говорене; in a ~ монотонно, без всякаква интонация, без промяна на гласа; З. attr еднообразен, монотонен. ['monъtoun] v пея/говоря/чета монотонно.

monotonous

- [mъ'notъnъs] а 1. монотонен, еднообразен; 2. прен. досаден, скучен.

monotony

- [mъ'notъni] n 1. монотонност, еднообразие; 2. прен. скука.

monotype

- ['monoutaip] n 1. биол. единствен представител; 2. nеч. монотип.

monseigneur

- [,monsen'jъ:] n фр. 1. монсеньор (титла на висши духовни лица, благородници и пр.); 2. лице с такава титла; З. ист. M. обръщение към престолонаследника на Франция.

monsieur

- [mъs'jъ:] n фр. (pl messieurs [mes'jъ:]) 1. господин; 2. ист. M. обръщение към втория син на френския крал/към по-младите братя на краля.

monsignor

- [mon'si:njъ] n ит. цьрк. титла на висш католически духовник.

monsoon

- [mon'su:n] n 1. мусон (вятьр); 2. дъждове в Северна и Западна Индия по време на мусона.

monster

- ['monstъ] n 1. чудовище; 2. урод, изчадие, изрод; изверг; ~ of cruelty жесток изверг; ~ of ingratitude черен неблагодарник; 3. pазг. колос, грамада; 4. attr грамаден, исполински; чудовищен.

monstrance

- ['monstrъns] n цьрк. дарохранителница.

monstrosity

- [mon'strositi] n 1. чудовищност; ужас; 2. уродливост, изроденост; З. урод; чудовище.

monstrous

- ['monstrъs] а 1. чудовищен; 2. уродлив; изроден; З. грамаден, огромен, исполински; 4. жесток, зверски; 5. рaзг. безобразен, скандален; абсурден, невъзможен.

montage

- ['monta:©] n кино, лит., изк., муз. монтаж.

montane

- ['montein] a планински.

montenegrin

- [monti'ni:grin] 1. а черногорски; 2. n черногорец.

month

- [mлnҐ] n месец; by the ~ на месец, месечно; baby of three ~s, a three- ~ old baby тримесечно бебе; I shall be back this day ~ ще се върна точно след един месец; never in a ~ of Sundays никога, на куково лято.

monthly

- ['mлnҐli] I. а (еже)месечен; II. п 1. месечно списание; 2. pl менструация, мензис. ['mлnҐli] adv ежемесечно, вcеки месец.

monticule

- ['montikju:l] n 1. хълм(че); 2. геол. допълнителен/страничен конус на вулкан.

monument

- ['monjumъnt] n 1. паметник (u прен.), монумент (to); 2. документ, писмен паметник; З. ряд. гробница; 4. историческа местност; 5. природна забележителност.

monumental

- [,monju'mentl] а 1. величествен, монументален; 2, отнасящ се за паметници; ~ mason строител на надгробни паметници; З. значителен, монументален (за труд); 4. огромен, много голям; ~ ignorance изумително невежество.

moo

- [mu:] v муча. [mu:] n мучене.

mooch

- [mu:tsh] v sl. 1. шляя се, лентяйствувам, мотам се; 2. задигам, свивам; отмъквам; З. изпросвам си.

mood

- [mu:d] n настроение; разположение; man of ~s човек на настроения; in the ~ for склонен да; to feel/be in no ~ for laughing (съвсем) не ми e до смях; I'm in the ~ to refuse point blank идва ми направо да откaжа. [mu:d] n 1. грaм. наклонение; 2. муз. лад.

moody

- ['mu:di] a 1. на настроения; с променлив характер; 2. унил, потиснат, мрачен, в лошо настроение; раздразнителен.

moon

- [mu:n] n 1. луна, месечина; full ~ пълнолуние; new ~ новолуние; 2. астр. спътник, сателит (на планета); З. поет. месец; 4. лунна светлина; over the ~ във възторг/екстаз; силно възбуден; to shoot the ~ sl. измъквам се от квартирата нощем, без да платя наема; to cry for the ~ искам невъзможното; to promise s.o. the ~ (and stars) свалям някому звездите. [mu:n] v 1. шляя се, разтакавам се (about, around); 2. пропилявам (време) (away); З. занасям се (over по).

moon rover

- ['mu:n,rouvъ] moonbug.

moon-flower

- ['mu:n,flauъ] ox-eye daisy.

moon-shot

- ['mu:nshot] n изстрелване на ракета в орбита около/към луната.

moonbeam

- ['mu:nbi:m] n лунен лъч, сноп лунна светлина.

moonblind

- ['mu:nblaind] а кокошничав.

moonblindness

- ['mu:n,blaindnis] n кокоша слепота.

moonbug

- ['mu:nbлg] n луноход.

mooncalf

- ['mu:nka:f] n 1. малоумен, идиот; 2. изрод, yрод.

moonface

- ['mu:nfeis] n кръгло лице.

moonish

- ['mu:nish] a 1. променлив, непостоянен; 2. който e под влиянието на луната.

moonlight

- ['mu:nlait] n 1. лунна светлина; in the/by ~ на лунна светлина; 2. attr лунен; на/при лунна светлина; ~ flit(ting) напущане на квартира нощем, без да се плати наема. ['mu:nlait] v работя на две места (едното вечер, нощем).

moonlighter

- ['mu:nlaitъ] n човек, който работи на две места (едното вечер, нощем).

moonlit

- ['mu:nlit] а осветен от луната, залян от лунна светлина.

moonrise

- ['mu:nraiz] n изгрев на луната.

moonscape

- ['mu:nskeip] n лунен пейзаж.

moonset

- ['mu:nset] n залез на луната.

moonshine

- ['mu:nshain] n 1. лунна светлина/блясък; 2. глупости, фантасмагория; З. ам. разг. контрабандно спиртно питие.

moonshiner

- ['mu:nshainъ] n ам. разг. 1. човек, който контрабанда вари спиртно питие; 2. контрабандист.

moonstone

- ['mu:nstoun] n минер. лунен камък.

moonstruck

- ['mu:nstrлk] а побъркан, смахнат.

moony

- ['mu:ni] a 1. лунен; като луна; 2. сърповиден; З. осветен от луната; 4. замечтан, разсеян, заплеснат; 5. глуповат.

moor

- [muъ] n 1. бърдо, пустош, високо пусто поле; 2. ам. тресавище; З. ловен участък. [muъ] v мор. 1. завързвам, връзвам; закотвям (корaб); 2. акостирам, приставам; заставам на котва (за кораб).

moor-cock

- ['muъkok] n зоол. шотландска яребица (Lagopus scoticus).

moor-hen

- ['muъhen] n зоол. 1. (зеленонога) водна кокошка (Gallinula chloropis); 2. женска шотландска яребица.

moorage

- ['muъrid©] n мор. 1. приставане, акостиране; спиране на котва (за кораб); 2. пристан; кей; З. такса за приставане/акостиране (на корaб).

moorings

- ['muъri¤z] n pl мор. съоръжения/място за акостиране/пускане на котва.

moorish

- ['muъrish] а мавритански.

moorland

- ['muъlъnd] n бърда, голи хълмове; пустош.

moose

- [mu:s] n зоол. 1. американски лос (вид елен) (Alces americanus); 2. европейски лос (Alces alces).

moot

- [mu:t] n 1. ист. събрание на свободните граждани; 2. юр. разискване на хипотетичен случай/казус; З. attr спорен; прен. съмнителен; теоретичен; ~ point/question спорен въпрос. [mu:t] v повдигам, разисквам (вьпрос).

mop

- [mop] n бърсалка от влакна/парцал и пр. с дръжка (за подове, чинии и пр.); 2. гъста, рошава коса (и ~ of hair). [mop] v (-pp-) мия, бърша, забърсвам; чистя; to ~ o.'s brow избърсвам си потта; to ~ up 1) избърсвам (вода и пр.); 2) разг. привършвам, довършвам (работа); З) воен. прочиствам (терен - от противник); 4) sl. обирам (награди, печалби и пр.); 5) разг. побеждавам; напердашвам; смазвам. [mop] n гримаса; ~s and mows гримаси. [mop] v (-pp-) правя гримаса (u to ~ and mow).

mop-up

- ['mopлp] n ам. 1. sl. пердах, тежко поражение; 2. воен. разг. (военни действия за) прочистване (на терен от противник).

mope

- [moup] v 1. меланхоличен/унил съм, безучастен съм към всичко; to ~ about in the house мотая се из къщи без настроение; 2. прен. потискам. [moup] n 1. унил/потиснат/безучастен човек; 2. рl униние, лошо настроение; to have a fit of the ~s изпаднал съм в униние/лошо настроение.

moped

- ['mouped] n мотопед.

moper

- ['moupъ] n безучастен/апатичен човек.

mopish

- ['moupish] а унил, потиснат, без настроение.

moppet

- ['mopit] n разг. детенце, дечко.

moquette

- [mo'ket] n мокет.

moraine

- [mo'rein] n геол. морена.

moral

- ['morъl] I. a 1. морален, нравствен; ~ philosophy етика; 2. поучителен (за книга и пр.); З. морален, нематериален, духовен; 4. способен да разграничава доброте от злото; man is a ~ agent човекът е способен да разграничава добротo от злото; 5. вероятен, макар и недоказан; ~ certainty почти пълна увереност/несьмнен факт; II. п 1. поука, морал; 2. рl нравственост, нрави; морал; етика.

morale

- [mo'ra:l] n дух (на армия и пр.); high ~ висок/ силен дух; loss of ~ деморализация; to undermine the ~ of the army деморализирам войската, внасям разложение сред войската.

moralism

- ['morъlizm] n 1. морализиране, четене на морал; 2. нравствен принцип; З. принципи на поведение, основани върху нравствеността (а не вьрху религията).

moralist

- [mo'rъlist] n 1. моралист, морализатор; 2. човек със здрави нравствени принципи; З. преподавател по етика.

morality

- [mo'raeliti] n 1. нравственост; морал; етика; 2. нравоучение; етика; З. лит. моралите (алегорична средновековна драма) (и ~ play).

moralize

- ['morъlaiz] v 1. морализирам, проповядвам морал; 2. извличам поука/урок от; З. поучавам, проповядвам морал на; подобрявам нравите на.

morally

- ['morъli] adv 1. морално; нравствено; етично; 2. от морална/нравствена гледна точка; З. фактически, на практика, в действителност.

morass

- [mъ'raes] n тресавище, мочур, блато (и прен.).

moratorium

- [,morъ'to:riъm] n мораториум.

moravian

- [mъ'reivjъn] I. а моравски; II. n 1. жител на Моравия; 2. pl рел. ист. моравски братя.

morbid

- ['mo:bid] а 1. болезнен, нездрав, мрачен (за мисли и пр.); 2. патологичен; болестен; ~ growth мед. новообразуване, тумор; ~ anatomy патологична анатомия; З. разг. страхотен, ужасен; грозен, отвратителен.

morbidity

- [mo:'biditi] n 1. болезненост; 2. заболеваемост, брой на заболяванията.

mordaceous

- [mo:'deishъs] а хаплив; язвителен.

mordacity

- [mo:'daesiti] n хапливост; язвителност.

mordant

- ['mo:dъnt] I. a 1. хаплив, язвителен; заядлив; саркастичен; 2. хим., мед. разяждащ; II. п 1. хим. стипцoвка, байц; 2. киселина, ец (за разяждане на метал, за гравиране); З. фиксатор (за боя).

mordent

- ['mo:dъnt] n муз. трела.

more

- [mo:] I. а сравн. cm. от much, many 1. повече; още; there is no ~ room няма вече/повече място; ~ than ten men над десет души; have you any ~ paper? имате ли още хартия? some ~ bread, please! още малко хляб, моля! 2. добавъчен, допълнителен; may I have one ~ ? може ли да ми дадете още един? he added one ~ line той добави още един ред; the ~ fool you to believe him толкова по-глупаво от твоя cтрана е да му вярваш; II. п по-голям брой/количecтво; we hope to see ~ of you надяваме се да те виждаме/срещаме по-често; ~ than one person has told me много хора ca ми казвали; what ~ do you want? (какво повече искаш? that is ~ than enough това е предостатьчно; there are still a few ~ има още няколко; there remains no ~ but to thank you не остава нищо друго, освен да ти благодаря. [mo:] adv сравн. ст. от much 1. повече; по-скоро; you need to sleep ~ трябва да спиш повече; ~ frightened than hurt по-коро уплашен, отколкото ранен; ~ in sorrow than in anger по-скоро със съжаление, отколкото с гняв; 2. образува сравн. ст. на многосрични прил. и нареч. по-: ~ beautiful по-красив: ~ easily по-лесно; З. отново; още; вече; once ~ още веднъж; отново; I shall not go there any ~ вече няма да ходя там; we saw him no ~ вече не го видяхме; he is no ~ той вече не е между живите; the house is no ~ къщата вече я няма; ~ and ~ все по-...; все noвече; the book gets ~ and ~ interesting книгата става все по-интересна; I feel it ~ and ~ every day усещам гo все повече всеки ден; the ~ the merrier колкото повече, толкова по-весело; ~ so повече, в по-голяма степен; I'd be ~ than happy to go разг. бих бил безкрайно щастлив да отида; you wrote to her, which is ~ than I did ти и писа, (нещо) което аз не направих/ а аз не и писах; he's no ~ able to do it than I am колкото той може да направи това, толкова и аз; нито той може да направи това, нито аз; I can't understand this -no ~ can I не мога да разбера това - нито пък аз, и аз не мога; ~ or less 1) горе долу; 2) около; it's neither ~ nor less than това е чисто и просто/буквално; the ~ so as още повече, че.

moreen

- [mo'ri:n] n текст. дебел плат от вълна (и памук) за завеси.

morel

- [mo'rel] n бот. пумпалка, бучка, мръчкула (гьба) (Morchella esculenta).

morello

- [mъ'relou] n бот. вишна (Prunus cerasus) (и ~ cherry).

moreover

- [mo:'rouvъ] adv освен това; при това; още повече, че.

mores

- ['mo:ri:z] n pl лат. книж. нрави.

moresque

- [mo'resk] 1. a мавритански; 2. n мавритански стил.

morganatic

- [,mo:gъ'naetik] а морганатичен (за брак).

morgue

- [mo:g] n 1. морга;. 2. жур. sl. справочен отдел.

moribund

- ['moribлnd] a 1. умиращ; 2. прен. замиращ, изчезващ.

morion

- ['moriъn] n исп. ист. шлем.

morn

- [mo:n] n 1. поет. утро, сутрин; 2. шотл. the ~ утре; the ~'s ~ утре сутрин.

morning

- ['mo:ni¤] n 1. сутрин, утрин, утро; good ~! добро утро! добър ден! (до обед); in/during the ~ сутрин(та); on Monday ~ в понеделник сутрин: 2. поет. зора, заря; З. прен. началото, утрото (на живота и пр.); 4. attr сутрешен, сутринен, утринен; ~ dress ежедневни/обикновени дрехи; ~ coat 1) ~ dress; 2) жакет, полуофициален мъжки костюм; ~ gown халат; пеньоар; M. Prayer цьрк. утрина, утринна служба; ~ sickness гадене/повдигане, което се явява преди обед (при бременност и пр.); the ~ star Зорницата; the ~ watch мор. утринна вахта (от 4 до 8 часа); the ~ after 1) следващата сутрин; 2) махмурлук (и the ~ after the night before).

morning-glory

- [,mo:ni¤'glo:ri] n бот. грамофонче (Ipomoea).

mornings

- ['mo:ni¤z] adv ам. сутрин.

morocco

- [mъ'rokou] n марокен (кожа).

moron

- ['mo:ron] n морон, слабоумен, умствено недоразвит.

morose

- [mъ'rous] a мрачен, навъсен; необщителен.

morpheme

- ['mo:fi:m] n ез. морфема.

morphia

- ['mo:fjъ] n фарм. морфин, морфий.

morphologic

- [,mo:fъ'lod©ik] а биол., ез. морфологичен.

morphology

- [mo:'folъd©i] n биол., ез. морфология.

morris

- ['moris] n селски танц за мъже.

morris chair

- ['moristshЁъ] n фотьойл с подвижна облегалка.

morris-dance

- ['morisda:ns] morris.

morrow

- ['morou] n ост. 1. следващ/утрешен ден; 2. поет. утрин, сутрин, утро.

morse

- [mo:s] n Морз; ~ code морзова азбука.

morsel

- [mo:sl] n 1. хапка; залък; I haven't had a ~ of food today нищичко не съм хапнал днес; 2. къс(че); З. дребен човек.

mort

- [mo:t] n ловен сигнал, известяващ убиването на дивеча.

mortal

- [mo:tl] I. a 1. смъртен; тленен; ~ remains тленни останки; ~ combat борбана живот и смърт; ~ agony предсмъртна агония; 2. смъртоносен; З. прен. смъртен (за грях); 4. разг. за усилване много голям/дълъг и пр.; to be in a ~ hurry ужасно бързам; for two ~ hours цели два часа; every ~ thing абсолютно всичко; it's no ~ use 1) абсолютно безсмислено e; 2) не върши никаква работа; 5. човешки, за/на човека; ~ limitations ограничените възможности на човека; II. п смъртен, простосмъртен; шег. човек.

mortality

- [mo:'taeliti] n 1. смъртност; (брой/процент на) смъртни случаи; ~ tables таблици за средната вероятност на живота (по вьзрасти); 2. смъртност, тленност; З. човечество, хора.

mortally

- ['mo:tъli] adv 1. смъртно; смъртоносно; фатално; 2. безвъзвратно; З. извънредно; дълбоко; ~ afraid ужасно уплашен.

mortar

- ['mo:tъ] n 1. хаван; 2. воен. минохвъргачка; ист. мортира. ['mo:tъ] v чукам в хаван. ['mo:tъ] n хоросан. ['mo:tъ] v измазвам/зидам с хоросан.

mortar-board

- ['mo:tъbo:d] n 1. стр. маламажка; 2. разг. университетска шапка с четвъртита плоскост над главата (част от академично облекло).

mortgage

- ['mo:gid©] n юр. ипотека; ипотекиране; залог; loan on ~ ипотечен заем; to raise a ~ on o.'s house ипотекирам къщата си. ['mo:gid©] v юр. ипотекирам; залагам.

mortgagee

- [,mo:gъ'd©i:] n юр. кредитор по ипотека, ипотекарен кредитор.

mortgager

- ['mo:gъd©ъ] n длъжник по ипотека, ипотекарен длъжник.

mortice

- [] mortise.

mortician

- [mo:'tishn] n ам. собственик на погребално бюро.

mortification

- [,mo:tifi'keishn] n 1. усмиряване, потъпкване, сподавяне (на пльтски желания); 2. огорчение; унижение, обида; унижаване, огорчаване; покруса; З. мед. гангренясване, гангрена, мортификация.

mortify

- ['mo:tifai] v 1. потъпквам, усмирявам, потушавам; to ~ the flesh измъчвам/бичувам плътта; 2. огорчавам; унижавам; покрусвам; З. мед. умъртвявам; 4. мед. гангренясвам, умирам (за тькан).

mortise

- ['mo:tis] n тех. жлеб, канал; гнездо; отвор (и ~ and tenon). ['mo:tis] v 1. съединявам чрез врязване (с длаб); 2. дълбая, издълбавам (дьрво).

mortmain

- ['mo:tmein] n юр. владение (особ. от страна на цьрквата) без право на прехвърляне.

mortuary

- ['mo:tjuъri] I. a 1. погребален; 2. свързан със смъртта; смъртен; II. п l. морга; 2. дом на покойниците.

mosaic

- [mou'zeiik] n библ. Мойсеев.

mosaicist

- [mou'zeisist] n творец на мозаични произведения.

moselle

- [mou'zel] n мозелско (бяло) вино.

mosey

- ['mouzi] v sl. 1. изпарявам се, духвам; изчезвам; 2. мотая се, шляя се (along).

moslem

- ['mozlem] 1. а мюсюлмански, мохамедански; 2. n мюсюлманин, мохамеданин.

moslemism

- ['mozlъmizm] n мюсюлманство мохамеданство.

mosque

- [mosk] n джамия.

mosquito

- [mъ'ski:tou] n (pl -os, -oes) зоол. комар (сем. Culicidae); ~ net мрежа против комари; ~ boat/craft мор. торпедна лодка/катер.

moss

- [mos] n бот. мьх (разряд Musci). [mos] v покривам с мъх.

moss rose

- ['mosrouz] n бот. мъхава роза (Rosa muscosa).

moss-back

- ['mosbaek] n разг. краен консерватор/ реакционер.

moss-grown

- ['mosgroun] а 1. обрасъл с мъх; 2. aм. прен. остарял.

mossy

- ['mosi] а мъхав, мъхест, мъхнат, покрит с мъх.

most

- [moust] I. a прен. cm. от much и many най-много; най-голям; ~ men/people повечето хора; his singing is better than ~ той пее по-добре от повечето хора/изключително добре; II. п 1. най-голямо количество/вeличина/брой/степен; to make the ~ of 1) използвам максимално; 2) представям в най-добра/най-лоша светлина; at (the) ~ най-много; в най-добрия случай; 2. повечето хора. [moust] adv прев. cm. от much 1. най-вече; най-много; в най-голяма степен; what ~ annoys me това, което най-много ме дразни; 2. образува прев. ст. на многосрични прил. и нареч., обик. с the най-; З. без член или с a извънредно, необикновено; съвсем; a ~ useful book извънредно полезна книга; ~ cartainly съвсем сигурно; непременно; 4. диал. ам. разг. почти; ~ everybody почти всички.

mostly

- ['moustli] adv в по-голямата си част, главно; в повечето случаи, обикновено.

mote

- [mout] n прашинка; петънце; to behold the ~ in o.'s brother's eye 1) библ. виждам сламката в окото на брата си; 2) прен. виждам чуждите грешки, а своите не виждам.

motel

- [mou'tel] n мотел.

motet

- [mou'tet] n муз. мотет.

moth

- [moҐ] n зоол. 1. clothes-moth; 2. нощна пеперуда (Lepidoptera).

moth-ball

- ['moҐbo:l] n нафталиново топче; рl нафталин; in ~s прен. 1) воен. вън от строя, в резерв/запас (за самолет, корaб и пр.); 2) бракуван. ['moҐbo:l] v 1. слагам в нафталин; 2. воен. слагам в резерв/запас.

moth-eaten

- ['moҐ,i:tn] а 1. прояден от молци; 2. прен. стар, остарял; негоден; износен.

mother

- ['mлъ] n 1. майка; мама; ~ earth майката земя; out first ~ ост. Ева; 2. възрастна жена; баба (като обръщение); З. инкубатор; M. Hubbard дълга широка рокля; M. of God Богородица; ~ wit вроден здрав разум; does your ~ know you're out? устата ти мирише на мляко. ['mлъ] v 1. отнасям се майчински към; 2. майка съм на; раждам; З. създавам, сътворявам; 4. осиновявам; 5. признавам майчинството си; to ~ another's child признавам, че съм майка на чуждо дете; 6. приписвам авторството на нещо (някому) (on). ['mлъ] n оцетна утайка (и ~ of vinegar).

mother Carey's chicken

- [,mлъ'kЁъriz,tshikin] n зоол. буревестник (сем. Hydrobates pelagicus).

mother Carey's goose

- [,mлъ'kЁъrizgu:s] n зоол. голям буревестник (Macronectes giganteus).

mother country

- ['mлъ,kлntri] n 1. родина; 2. метрополия.

mother ship

- ['mлъship] n мор. плуваща/подвижна база.

mother's Day

- ['mлъzdei] n ам. денят на майката (втората неделя на май).

mother's help

- [,mлъz'help] n гувернантка.

mother's mark

- ['mлъzma:k] n бенка; белег от рождение.

mother's meeting

- ['mлъz,mi:ti¤] n среща на майките от дадена енория.

mother-in-law

- ['mлъrinlo:] n 1. тъща; 2. свекърва.

mother-naked

- ['mлъ'neikid] а гол-голишат/-голеничък, както го е майка родила.

mother-of-pearl

- [,mлъrъv,pъ:l] n седеф.

mothercraft

- ['mлъkra:ft] n умение да се отглеждат деца.

motherhood

- ['mлъhud] n майчинство, материнство.

mothering Sunday

- ['mлъri¤,sлndi] n 1. цьрк. средопостна неделя; 2. Mother's Day.

motherland

- ['mлъlaend] n родина.

motherless

- ['mлъlis] а без майка.

motherlike

- ['mлъlaik] а майчински.

motherly

- ['mлъli] а 1. майчински; 2. мила, блага, добра.

mothery

- ['mлъri] а с утайка, сагясал (за оцет).

motif

- [mou'ti:f] n фр. муз., лит. тема, мотив.

motion

- ['moushn] n 1. движение; ход; to put/set in ~ пускам в движение/ход; 2. жест, жестикулация; to make a ~ towards the door понечвам да тръгна към вратата; to go through the ~s 1) показвам с жест (някакво действие); 2) разг. върша нещо отгоре отгоре; З. тех. механизъм, устройство; 4. воля; намерение; подбуда, импулс; of o.'s own ~ по собствена воля; 5. ходене по голяма нужда; рl екскременти; 6. предложение (на сьбрание); 7. юр. искане до съда за издаване на постановление/решение. ['moushn] v давам/правя знак, /махам (на); she ~ed him to a chair/to sit down тя му даде знак да седне; to ~ s.o. in/away давам знак на някого да влезе/да си отиде.

motion picture

- ['moushn,piktshъ] n филм; кино.

motional

- ['moushnъl] а двигателен.

motionless

- ['moushnlis] а неподвижен; намиращ се в покой.

motivate

- ['moutiveit] v 1. служа като мотив/причина за; мотивирам; обосновавам; 2. подбуждам, подтиквам; подканвам.

motivation

- [,mouti'veishn] n 1. мотивиране, обосновaване; мотивировка, обосновка; 2. подбуди.

motive

- ['moutiv] I. а движещ; двигателен; ~ power/ force двигателна/движеща сила; II. п 1. повод, мотив; подбуда; from political ~s по политически причини/съображения; 2. motif. ['moutiv] motivate.

motley

- ['motli] I. a 1. пъстър, разноцветен, шарен; 2. разнороден; З. облечен в пъстро облекло като на шут; II. n 1. смесица (от несхождащи сu неща); 2. ист. пъстър костюм на шут; to wear the ~ шут съм; правя се на шут; man of ~ ост. шут.

motor

- ['moutъ] n 1. мотор; двигател; 2. електродвигател; З. автомобил; 4. стат. двигателен/моторен мускул/нерв; 5. attr моторен; двигателен; автомобилен; ~ vehicle моторно превозно средство. ['moutъ] v пътувам/отивам/превозвам с автомобил; карам автомобил.

motor spirit

- ['moutъ,spirit] n бензин.

motor-bicycle

- ['moutъ,baisikl] n мотопед.

motor-bike

- ['moutъbaik] n разг. мотоциклет; моторетка.

motor-boat

- ['moutъbout] n катер, моторна лодка.

motor-bus

- ['moutъbлs] motor-coach.

motor-car

- ['moutъka:] n автомобил.

motor-coach

- ['moutъkoutsh] n автобус.

motor-cycle

- ['moutъ,saikl] n мотоциклет.

motor-cyclist

- ['moutъ,saiklist] n мотоциклетист.

motorcade

- ['moutъkeid] n aм. автоколона, колона от автомобили.

motoring

- ['moutъri¤] n автомобилизъм; автомобилно дело; пътуване с автомобил.

motorist

- ['moutъrist] n автомобилист; шофьор.

motorize

- ['moutъraiz] v 1. моторизирам; 2. преминавам на електрическа тяга.

motorman

- ['moutъmъn] n (pl -men) 1. ватман; 2. машинист (на електрически влак).

motorway

- ['moutъwei] n автострада, автомагистрала.

motory

- ['moutъri] а двигателен; моторен.

mottle

- [motl] n 1. петно; 2. десен от различно оцветени петна. [motl] v обик. в рр изпъстрям; оцветявам, нашарвам.

motto

- ['motou] n девиз, лозунг, мото.

mouch

- [] mooch.

moufflon

- ['mu:flon] mouflon.

mouflon

- ['mu:flon] n зоол. муфлон, дива овца (Ovis musimon).

moujik

- [] muzhik.

mould

- [mould] n 1. земя, пръст, хумус; рохкава/разрохкана почва; 2. поет. ост. прах; man of ~ простосмъртен човек; З. рl поет. диал. гроб. [mould] v покривам с пръст, заривам, заравям (обик. с up). [mould] n бот. плесен (разряд Mucorales). [mould] v плесенясвам, покривам се с плесен (и прен.). [mould] n 1. форма (леярска, готварска); 2. пудинг, желе и пр., направени във форма; З. тех. шаблон; печ. матрица; 4. модел, образец; 5. метал. отливка; нещо отлято; 6. прен. характер; to be cast in one/the same/a different ~ направени сме от едно/от различно тесто; еднакви/различни сме по характер. [mould] v 1. метал. формовам, отливам във форми; 2. правя по шаблон; З. оформявам, моделирам, придавам (дадена) форма на; отливам в калъп (свещи); правя (тесто) на самуни хляб; украсявам (нещо) с отливки; to ~ s.th. in/from/out of s.th. моделирам нещо от даден материал; 4. прен. формирам (характер); влияя на; направлявам (общественото мнение и пр.); to ~ o.'s conduct (up)on that of вземам за пример/образец държанието на.

mould-board

- ['mouldbo:d] n ухо на плуг.

moulder

- ['mouldъ] v 1. разпадам се, разтрошавам (се) (away); 2. разкапвам се, загнивам; З. прен. разлагам (се); западам. ['mouldъ] n 1. леяр; формовчик; 2. прен. създател, творец.

moulding

- ['mouldi¤] n 1. метал. формованe, пресоване във форми; 2. тех. отливка; отлят детайл; З. тех. детайл, получен чрез пресоване във форма; 4. арх. корниз.

moulding-board

- ['mouldi¤bo:d] n дъска за месене на хляб (на хлебар).

mouldy

- ['mouldi] а 1. мухлясал, плесенясал; загниващ; 2. прен. остарял, демодиран, старомоден; З. sl. без стойност, който не струва; скучен, отегчителен; дребнав.

moult

- [moult] v 1. сменям си перата (u to ~ feathers); 2. меня/сменям си козината (за кучета, котки и пр.). [moult] n сменяне на перата.

mound

- [maund] n 1. могила, купчина пръст (и на гроб); куп, купчина; насип 2. могила, хълм. [maund] v правя на куп, натрупвам; издигам могила; укрепявам с насип. [maund] n златно кълбо с кръст (символ на царска власт).

mount

- [maunt] n 1. ост. планина; хълм, възвишение, височина; 2. често в имена на планини, вьрхове: M. Everest Монт Еверест; З. изпъкналост на дланта в основата на пръста. [maunt] v 1. качвам (се), изкачвам (се), покачвам (се) (на), яхвам, възсядам; to ~ the stairs изкачвам стълби; his colour ~ed кръвта нахлу в лицето му, той пламна; 2. увеличавам се, раста (за напрежение, недоволство и пр.), качвам се (и за цени); натрупвам се (up); издигам се (по чин, положение); З. слагам, нагласям; монтирам (скьпоценни камьни и пр.); слагам (картина) в рамка; инсталирам (машина и пр.); to ~ a specimen приготвям препарат за изследване под микроскоп; 4. театр. поставям (пиеса и пр.); 5. давам коне на, снабдявам с коне/велосипеди и пр.; съоръжавам; to ~ a regiment сформирам кавалерийски полк; ~ed police конна/моторизирана полиция; 6. pass снабден съм с оръдия (за крепост, кораб и пр.); 7. предприемам, започвам (нападение, кампания, акция); организирам. [maunt] n 1. оседлан кон/магаре и пр.; 2. колело, мотоциклет; З. (начин на) яздене на кон (при сьстезание); 4. стойка, рама; 5. паспарту, картон и пр. (за картина и пр.); гнездо (на скьпоценен камьк); 6. предметно стькло (за микроскоп); 7. воен. лафет.

mountain

- ['mauntin] n 1. планина; 2. прен. куп огромно количество (of); the waves ran ~(s)-high вълните бяха огромни/много високи; ~ of flesh планина човек; З. attr планински; to make ~s out of molehills правя от мухата слон.

mountain ash

- [,mauntin'aesh] n бот. офика, самодивско дърво (Sorbus aucuparia).

mountain climber

- [,mauntin'klaimъ] climber З.

mountain dew

- [,mauntin'dju:] n разг. шотландско уиски (особ. дестилирано незаконно).

mountain lion

- [,mauntin'laiъn] n зоол. пума (Felis соnсоlоr).

mountaineer

- [,maunti'niъ] n 1. планинец, планински жител; 2. планинар, алпинист. [,maunti'niъ] v катеря се по планините.

mountaineering

- [,maunti'niъri¤] n алпинизъм, планинарство.

mountainous

- ['mauntinъs] а 1. планински; 2. прен. грамаден, огромен.

mountainside

- ['mauntinsaid] n планински склон.

mountebank

- ['mauntibae¤k] n 1. шарлатанин; 2. клоун.

mounting

- ['maunti¤] n 1. тех. поставяне; инсталиране; монтиране; 2. монтажна арматура; З. подставка; легло; 4. паспарту (на картина); 5. обковка; гнездо (на скьпоценен камьк).

mourn

- [mo:n] v 1. тъгувам, скърбя, жалея (for, over); 2. оплаквам; в траур съм.

mourner

- ['mo:nъ] n 1. опечален; 2. присьствувощ на погребение; З. наемен оплаквач.

mournful

- ['mo:nful] a 1. печален, скръбен, тъжен; 2. траурен.

mourning

- ['mo:ni¤] n 1. скърбене; плач, ридание, оплакване; 2. траур; in ~ 1) в траур; 2) прен. sl посинял (за око - от удар); З) sl. мръсен, черен (за нокти); З. attr траурен.

mourning-band

- ['mo:ni¤baend] n траурна лента (на рькав).

mourning-coach

- ['mo:ni¤koutsh] n кола/автобус за присьствуващите на погребение.

mouse

- [maus] n (pl mice [mais]) 1. зоол. мишка (Mus musculus); 2. прен. тих плах/боязлив човек; З. sl. посиняло oко (от удар); 4. attr миши (за цвят). [mauz] v 1. ловя мишки (за котка); 2. дебна, следя; З. обикалям, като че ли търся (about).

mouse-colour

- ['maus,kлlъ] n миши цвят.

mouse-coloured

- ['maus,kлlъd] а с миши цвят.

mouse-ear

- ['mausiъ] n бот. миши уши (Hieracium pilosella).

mouse-trap

- ['maustraep] n 1. капан; 2. разг. безвкусно сирене.

mouser

- ['mauzъ] n 1. котка и пр., която лови добре мишки; 2. любопитен човек; човек, който рови/ дебне.

mousse

- [mu:s] n фр. мус (десерт).

mousseline

- ['mu:slin] n текст. муселин.

moustache

- [mъ'sta:sh] n обик. pl мустак, мустaци.

mousy

- ['mausi] a 1. миши (за цвят, миризма); 2. пълен с мишки; З. безшумен; дебнещ; 4. провиснал и сивокафяв (за коса); 5. кротък; плах; стеснителен; 6. безинтересен, скучен.

mouth

- [mauҐ] n (pl mouths [mauz] ) 1. уста; by (word of) ~ устно; to give ~ to o.'s thoughts/feelings изразявам гласно мислите/чувствата си; to open o.'s ~ too wide прен. разг. правя си устата; искам много висока цена; to give ~ разлайвам се, залайвам (за ловджийско куче); 2. обик. рl прен. гърло; to have so many ~s to feed имам да храня толкова гърла; З. гърло, отвор (на бутuлка и пр.); излаз; устие; изход; 4. воен. дуло; 5. гримаса; 6. spokesman; 7. sl. бъбривост; нахалство; the horse has a good/bad ~ конят понася добре/зле юздата; to make a poor ~ правя се на беден; to put o.'s money where o.'s ~ is sl. готов съм да подкрепя мнението си с дела. [mau] v 1. говоря бомбастично с гримаси; прен. ораторствувам; 2. оформям (звук, дума) с устни, без звук; З. мънкам; измънквам; 4. ям; дъвча; докосвам с устни; 5. привиквам (кон) към юзда; 6. гримаснича; 7. вливам се (за река).

mouth-filling

- ['mauҐ,fili¤] а бомбастичен, надут.

mouth-organ

- ['mauҐ,o:gъn] n устна хармоника; мундхармоника.

mouthbreeder

- ['mauҐ,bri:dъ] n зоол. риба от сем. Cichlidae, особ. Haplochromis multicolor.

mouther

- ['mauъ] n надут оратор.

mouthful

- ['mauҐful] n 1. хапка; глътка; 2. малко количество; to have only a ~ of food хапвам съвсем малко; З. дълга трудна за изговаряне дума; 4. sl. съдържателна/полезна/уместна забележка.

mouthpiece

- ['mauҐpi:s] n 1. мундщук (на лула, инструмент и пр.); цигаре; 2. говорител; изразител на чуждо/общо мнение (за човек, вестник); З. sl. адвокат криминалист.

mouthy

- ['maui] а 1. надут, бомбастичен; 2. бъбрив.

movable

- ['mu:vъbl] I. а 1. движим; подвижен; който си мени датата (за празник); 2. мед. плаващ (за бьбрек); II. n 1. мебел, който се мести; 2. обик. рl движимо имущество, вещи.

move

- [mu:v] v 1. местя (и фигура - при шах и пр.); премествам (се); местя се; to ~ (house) местя се в друго жилище; 2. движа (се), раздвижвам (се); въртя (се); размърдвам (се); not to ~ hand and foot стоя неподвижно, не мърдам; З. физиол. ходя по голяма нужда; изпразвам се (за червата); 4. раздвижвам (се), активизирам (се), действувам; карам, накарвам, подтиквам (to с inf); the spirit ~d him to speak нещо го подтикна да говори; moving spirit инициатор; 5. напредвам, прогресирам, вървя (за работа и пр.); to ~ with the times вървя в крак с времето; 6. (раз)вълнувам, разчувствувам, трогвам; easily ~ d който лесно се трогва; 7. движа се (в дадени обществени крьгове); 8. правя предложение (на сьбрание); 9. тьрг. продавам (се) (за стока); move about местя (се); размествам; move along минавам нататък, придвижвам се; карам (някого) да минава нататьк/да се движи; move around move about; move away 1) излизам, измествам се (от жилище); 2) отдалечавам (се), махам (се), отдръпвам (се); move down придвижвам се по; ~ right down (the bus)! придвижете се навътре/до края; move for правя предложение за; подавам молба за; move in 1) влизам, нанасям се (в ново жилище); 2) to ~ in on настъпвам към (нападателно); З) настъпвам, започвам; започвам нова работа; move off тръгвам, потеглям; move on 1) move along; 2) напредвам, прогресирам; move out 1) изнасям се, местя се, премествам се (от жилище); 2) изваждам (квартиранти); move over премествам се, отдръпвам се (да направя място), посмествам се; move to подбуждам към; трогвам; to ~ s.o. to tears трогвам някого до сълзи; to ~ s.o. to laughter разсмивам някого; to ~ s.o. to anger разядосвам някого; move up 1) move over; 2) прен. издигам се, напредвам; З) фин. покачвам се, покачва ми се цената; 4) воен. придвижвам се към фронта. [mu:v] n 1. местене, преместване (при шах и пр., на жилище и пр.); шахм. ред за местене, ход; to make a ~ 1) шахм. местя; 2) тръгвам; З) предприемам нещо, почвам да действувам; 2. движение; to be on the ~ 1) в движение съм; 2) напредвам; to get a ~ on sl. размърдвам се (и прен.); З. прен. ход, стъпка, мярка, крачка; маневра; to make the first ~ (toward peace) правя първата крачка за помирение; to be up to every ~ знам всички ходове.

movement

- ['mu:vmъnt] n 1. движение; 2. воен. придвижване, маневра; ход; престрояване; З. театр., лит., изк. динамика, движение; развитие (на разказ и пр.); 4. тех. ход (на механизьм); такт; механизъм; 5. движение (обществено, политическо); 6. тенденция, насока; 7. фин. раздвижване; оживление; покачване/ спадане/промяна на цените; 8. муз. темпо, ритьм; част (на симфония и пр.); 9. обик. рl действие; дейност; порив; 10. физиол. ходене по голяма нужда; екскременти; regular ~ of the bowels редовен стомах.

mover

- ['mu:vъ] n 1. двигател, движеща сила; prune ~ първичен двигател; 2. инициатор, автор; chief/prime ~ (главен) инициатор/душа на някое дело.

movie

- ['mu:vi] n ам. разг. 1. филм; 2. pl кино; кинематография; to go to the ~s отивам на кино.

movie-house

- ['mu:vihaus] n кинотеатър, кинозала.

moviegoer

- ['mu:vi,gouъ] n ам. 1. кинолюбител, посетител на кино; 2. рl публика (на кино).

movietone

- ['mu:vitoun] n говорещ филм.

movine-staircase

- [,mu:vi¤'stЁъkeis] n ескалатор.

moving

- ['mu:vi¤] a 1. движещ (се); подвижен; 2. трогателен, затрогващ, прочувствен, вълнуващ.

moving-picture

- [,mu:vi¤'piktshъ] n филм; кинематография.

moving-pictures

- [,mu:vi¤'piktshъz] n филм; кинематография.

mow

- [mou] n купа (сено и пр.). [mou] v (moved;mowed,mown [moun]) кося; жъна; покосявам (и прен.) (и to ~ down). [mau] n гримаса; mope and ~s гримаси. [] mop.

mower

- ['mouъ] n 1. косач; 2. (сено)косачка (машина).

mown

- [moun] вж. mow.

mr

- ['mistъ] съкр. от mister 1. господин (пред име).

mrs

- ['misiz] съкр. от mistress 2. госпожа (пред име).

much

- [mлtsh] adv (more [mo:]); most [moust]) 1. много; how ~ ? 1) колко? 2) колко струва? very ~ много? ~ he cares upoн. много го e грижа/го интересува; 2. със сравн. cm. много, значително; ~ better много по-добре; so ~ the better толкова по-добре; 3. приблизително, горе-долу; ~ (about) the same приблизително същият; pretty ~ alike горе-долу еднакви; ~ of a size почти толкова голям; ~ the best/the worst далеч най-добър/най-лош; ~ as колкото и да; ~ as I tried колкото и да се опитвах; ~ to my surprise/regret, etc. за мое голямо учудваие/съжаление и пр.; he is ~ the worse for this fall into the canal той пострада много от падането си в канала; oceans don't so ~ divide the world as unite it океаните по-скоро обединяват света, отколкото да го разделят; not a single contemporary so ~ as hints at нито един съвременник дори и не намеква за. [mлtsh] I. a (more; most) много; ~ food/rain много храна/дъжд; ~ difficulty/trouble много/големи затруднения; he never eats ~ breakfast той не яде много на закуска; not ~ of a... неособено добър/голям...; he's not ~ of a scholar той не e бог знае какъв учен; I'm not ~ of a cinemagoer рядко ходя на кино; to be too ~ for 1) много труден съм за; 2) по-силен/по-опитен/по-хитър съм от; that book was too ~ for me тази книга ми беше прекалено трудна; the school champion was too ~ for me шапмионът на училището беше далеч по-силен от мен; II. п много; ~ of what you say is true голяма част от това, което казвате, е вярно; how ~ a kilo is that beef? колко e килото това говеждо? I don't think the film is up to ~ смятам, че филмът не струва; this/that ~ толкова; that ~ is certain това (поне)/едно e сигурно; I'll say this ~ in his favour това мога да кажа в негва полза; to make ~ of 1) разбирам, проумявам; 2) отдавам голямо значение на; преувеличавам; З) обръщам голямо внимание на; 4) приемам (някого) много радушно; разшетвам се за (някого); 5) лаская; you have always helped me and I'll always do as ~ for you винаги си ми помагал и аз винаги ще ти помогна; it's as ~ your responsibility as mine това e колкото твоя, толкова и моя отговорност; it was as ~ as he could do to keep from laughing едва се сдържаше да не се изсмее; that is as ~ as to say все едно да кажеш; with not/without so ~ as saying good-bye без дори да се сбогува.

muchness

- ['mлtshnis] n разг. големи количества, голяма степен; much of a ~ от един дол дренки.

mucilage

- ['mju:silid©] n клей, лепило.

mucilaginous

- [,mju:si'laed©inъs] а лепкав; пихтиест.

muck

- [mлk] n оборски тор; 2. разг. мръсотия, боклук (и прен.); нещо гадно/противно; безпорядък; to read ~ чета глупости; to make a ~ of оцапвам, оплесквам, развалям; разхвърлям; 3. клевети; 4. кал; 5. ам. мин. иззет грунт; откъртена скала. [mлk] v 1. торя, наторявам; 2. цапам, оцапвам, мърся, омърсявам; 3. ам. мин. разчиствам скала; 4. разчиствам; махам тор/боклук; muck about sl. 1) безделнича, мотая се, шляя се, халосвам се; 2) мотам, мотая (никого); 3) to ~ about with прен. играя си с (апарат); muck in деля работа/задача (with s.o. с някого); muck in with: to ~in with s.o. разг. деля жилище с някого, споделям удоволствия и пр. с някого; меша се/омешвам се с някого; muck out почиствам (обор) от тор; muck up sl. 1) оплесквам, оцапвам (и прен.); 2) развалям, обърквам.

muck-heap

- [mлkhi:p] n купчина тор, бунище.

muck-rake

- ['mлkreik] n 1. гребло (за mop); 2. човек, който издирва скандални политически истории и пр.

muck-raker

- ['mлk, reikъ] muck-rake 2.

muck-raking

- ['mлk,reiki¤] n издирване на скандални политически истории и пр.

mucker

- ['mлkъ] n sl. падане; несполука, неуспех, провал; to come a ~ падам; пропадам, загазвам.

muckle

- ['mлkl] mickle.

muckworm

- ['mлkwъ:m] n 1. зоол. торен червей; 2. скъперник, пинтия.

mucky

- ['mлki] а 1. торен; 2. мръсен, оцапан, оплескан; 3. противен.

mucosity

- [mju:'kositi] n лигавост.

mucous

- ['mju:kъs] а слизест; ~ membrane анат. слизеста ципа, лигавица.

mucus

- ['mju:kъs] n слуз.

mud

- [mлd] n 1. кал; тиня; to get stuck in the ~ затъвам в калта (u прен.); изоставам от времето си; to settle down/sink in the ~ затъвам (за кораб); as clear as ~ шег. съвсем неясно; 2. метал. шлам; 3. нещо, заслужаващо презрение; мръсотия; кал; his name is ~ името му е опетнено/опозорено; to fling/ throw/sling ~ at s.o. петня/опетнявам/черня/злословя по адрес на някого; ~ in your eye! за ваше здраве (наздравица). [mлd] v (-dd-) 1. размътвам; 2. изцапвам с кал; 3. ам. мажа/измазвам с кал.

mud-bank

- ['mлdbae¤k] n плитчина.

mud-bath

- ['mлdba:Ґ] n мед. кална баня.

mud-bound

- ['mлdbaund] а затънал в кал.

mud-flap

- ['mлdflaep] n авт. калобран.

mud-guard

- ['mлdga:d] n авт. калник.

mud-pie

- ['mлd'pai] n питка от кал (направена от деца).

muddle

- ['mлdl] v 1. размътвам, разкалвам; 2. обърквам, смущавам, размътвам (главата - за алкохол); 3. разбърквам, развалям; прен. оплесквам; 4. ам. разбърквам (коктейл); muddle along карам я някак си/без цел/план; muddle away пропилявам; muddle on muddle along; muddle through изкарвам (нещо) някак си/как да е; muddle up: to ~ things up обърквам нещата, оплесквам я; забърквам каша, оплитам конците. ['mлdl] n 1. бъркотия, безпорядък, неразбория; to be in a ~ 1) в безпорядък съм (за помещение); 2) объркан съм; to make a ~ of оплесквам, обърквам (работа); 2. смущение, обърканост.

muddle-headed

- ['mлdl,hedid] а смутен, объркан; тъп.

muddy

- [mлdi] a 1. кален (и прен. - за цвят); мръсен; [mлdi] v 1. оцапвам, наплесквам; 2. размътвам (се); замъглявам (се).

mudfish

- ['mлdfish] n зоол. риба, която живее в тиня (особ. Neochanna apoda).

mudflat

- ['mлdflaet] n тинесто пространство при отлив.

mudslinger

- ['mлd,sli¤ъ] n aм. sl. клеветник.

muezzin

- [mu:'ezin] n араб. муезин.

muff

- [mлf] n 1. маншон; 2. тех. муфа, гилза. [mлf] n 1. несръчен/непохватен човек (особ. в игра); непрактичен човек; 2. крикет, бейзбол грешка; изпускане на топка. [mлf] v сбърквам, обърквам; забърквам, оплесквам; не улучвам; изпускам (топка).

muffin

- ['mлfin] n кифла, която се яде препечена с масло.

muffineer

- [,mлfi'niъ] n 1. покрит съд за държане на затоплени кифли (вж. muffin); 2. съд за ръсене (захарница, солница).

muffle

- ['mлfl] v 1. увивам (се), загръщам (се) (с шал) (и с up); 2. претъпявам, заглушавам (шум, звук); 3. заглъхвам, ставам глух и неясен (за глас); 4. ам. потискам. ['mлfl] n 1. тех. муфел; ~ furnace муфелна пещ; 2. ост. боксьорска ръкавица. ['mлfl] n муцуна на преживно животно.

muffler

- ['mлflъ] n 1. шал(че) (за врат); 2. авт., тех. (шумо)заглушител; звукопоглъщащо приспособление; 3. муз. ляв педал на пиано.

mufti

- ['mлfti] n 1. араб. мюфтия; 2. воен. цивилно облекло (обик. in ~).

mug

- [mлg] n чаша, канче; халба. [mлg] n sl. 1. лице, мутра, сурат; 2. уста, муцунка; 3. гримаса; 4. ам. снимка на заподозрян престъпник. [mлg] v (-gg-) 1. театр. sl. гримаснича, правя гримаси; 2. ам. фотографирам. [] n sl. балама, жертва; аджамия, новак; ~'s game безсмислени занимания. [mлg] v (-gg-) нападам откъм гърба; удушавам; ограбвам. [mлg] v (-gg-) sl. зубря, кълва; to ~ (at) a subject/to ~ up a subject назубрям даден предмет. [mлg] n sl. зубрач.

mugger

- ['mлgъ] n зоол. индийски крокодил (Crocodylus palustris). ['mлgъ] n 1. ам. sl. крадец; 2. нападател. ['mлgъ] n ам. фокусник.

muggins

- ['mлginz] n 1. s1. балама, глупак; 2. вид детскa игра нa карти/домино.

muggy

- ['mлgi] а тежък, задушен (за въздух, време).

mugwort

- ['mлgwъ:t] n бот. див пелин (Artemisium vulgaris).

mugwump

- ['mлgwлmp] n ам. 1. пол. sl. независим, неутрален; 2. големец (и самозван), важна клечка.

muhammadan

- [mu'haemъdъn] Mohammedan.

mulatta

- [mju:'laetъ] ж.p. от mulatto.

mulatto

- [mju:'laetou] n 1. мулат; 2. attr с жълтокафява кожа.

mulattoes

- [mju:'laetous] n pl. 1. мулат; 2. attr с жълтокафява кожа.

mulattos

- [mju:'laetous] n pl. 1. мулат; 2. attr с жълтокафява кожа.

mulattress

- [mju'laetris] mulatta.

mulberry

- ['mлlbъri] n 1. бот. черница (Morus); 2. бобонка, черница (плод).

mulch

- [mлltsh] n тор, слама и пр. (около разсадени растения и овошки). [mлltsh] v слагам тор, слама и пр. (около дърво, разсад).

mulct

- [mлlkt] n ост. глоба. [mлlkt] v 1. глобявам; 2. разг. измъквам, обирам (of).

mule

- [mju:l] n 1. зоол. катър; муле; as obstinate/stubborn as a ~ упорит като магаре; 2. хибрид; ~ canary кръстосана порода от канарче и сипка и пр.; 3. sl. инат човек; 4. текст. вид предачна машина; 5. жп. бутач, тикач. [mju:l] n домашен пантоф/чехъл.

mule-skinner

- ['mju:l,skinъ] n ам. разг. мулетар.

muleteer

- [,mju:li'tiъ] n мулетар; магаретар.

muley

- ['mju:li] I. а безрог, шут (за говедо); II. п крава и пр. без рога.

mulish

- ['mju:lish] а 1. мулешки; 2. упорит, инат.

mull

- [mлl] v загрявам и подправям (вино, бира). [mлl] v разг. забърквам, обърквам, забатачвам. [mлl] n бъркотия, каша; to make a ~ of o.'s work забатачвам си работата. [mлl] n шотл. геогр. нос. [mлl] v мисля върху; обмислям (s.th. over, over s.th.). [mлl] n вид тънък муселинов плат.

mullah

- ['mлlъ] n араб. молла.

mullein

- ['mлlin] n бот. лопен, овча опашка (Verbascum).

muller

- ['mлlъ] n 1. стъклено/каменно чукало за стриване (на лекарство); 2. тех. колерганг.

mullet

- ['mлlit] n зоол.: red ~ барбун (Mullus barbatus); grey ~ кефал (Mugil capito).

mulligan

- ['mлligъn] n ам. sl. яхния.

mulligatawny

- [,mлligъ'to:ni] n англоинд. лютива чорба, подправена с къри.

mulligrubs

- ['mлligrлbz] n pl 1. колики; 2. съклет.

mullion

- ['mлljъn] n стр. вертикален елемент в рамката на прозорец, която разделя крилата.

multangular

- [mлlt'ae¤gjulъ] а многоъгълен.

multi

- ['mлlti] pref c много..., много; разно.

multi-party

- [,mлlti'pa:ti] а ам. пол. многопартиен (за система, правителство).

multicellular

- [,mлlti'seljulъ] а многоклетъчен.

multichannel

- [,mлlti'tshaenъl] а тех. многоканален; многопистов.

multidimensional

- [,mлltidi'menshъnl] a многомерен.

multifarious

- [,mлlti'fЁъriъs] а разнообразен, разновиден; многообразен.

multifid

- ['mлltifid] а зоол., бот. разделен на много части.

multifold

- ['mлltifould] а многократен; многоброен; изобилен.

multiform

- ['mлltifo:m] а разновиден, разнообразен; многообразен.

multiformity

- [,mлlti'fo:miti] n разновидност; многообразност.

multilateral

- [,mлlti'laetъrъl] a многостранен (и пол.); мултилатерален.

multinomial

- [,mлlti'noumiъl] n мат. многочлен.

multipartite

- [,mлlti'pa:tait] a 1. разделен на много части; 2. пол. многостранен; с много членове/участници.

multiped

- ['mлltiped] зоол. I.a многокрак; II. п многокрако насекомо.

multiple

- ['mлltipl] I. a 1. съставен от много части/елементи; ~ shop/store магазин с филиали; един от филиалите на такъв магазин; ~ births раждане на близнаци; man of ~ interests човек с многостранни интереси; 2. многократен; многоброен, многочислен; ~ voting ам. гласуване на едно лице в няколко избирателни района; 3. ел. паралелен; 4. мат. кратен; II. п мат. кратно число.

multiplex

- ['mлltipleks] a 1. сложен; 2. изч. тех. многократен (за предаване).

multipliable

- ['mлltiplaiъbl] а умножим.

multiplicand

- [,mлltipli'kaend] n мат. множимо.

multiplication

- [,mлltipli'keishn] n 1. мат. умножение; 2. ряд. размножаване.

multiplicity

- [,mлlti'plisiti] n 1. многочисленост, множество; 2. разнообразие, разновидност, многостранност.

multiplier

- ['mлltiplaiъ] n 1. мат. множител; коефициент; 2. ел. добавъчно съпротивление (във волтметър); 3. изч. тех. умножително устройство.

multiply

- ['mлltiplai] v 1. увеличавам (се), умножавам (се); 2. мат. умножавам; 3. размножавам (се), развъждам (се).

multipurpose

- [,mлlti'ръ:ръs] а с няколко предназначения; универсален.

multiracial

- [,mлlti'reishl] а състоящ се от много раси (за общество, страна).

multistage

- ['mлltisteid©] а 1. косм. многостепен (за ракета и пр.); 2. многоетапен.

multitude

- ['mлltitju:d] n 1. множество (of); 2. многобройност, многочисленост; 3. тълпа, навалица, множество; the ~ масите.

multitudinous

- [,mлlti'tju:dinъs] а многоброен, многочислен.

multivalent

- [,mлlti'veilъt] а хим. многовалентен.

mum

- [mлm] а мълчалив; to keep ~ (about it) мълча си (по този въпрос). [mлm] int тихо! тишина! мълчи! ~'s the word! нито дума! трай си! [mлm] v (-mm-) 1. представям с жестове; 2. участвувам в пантомима (обик. to go ~ming). [mлm] n ост. вид силна бира. [mлm] n разг. мама.

mumble

- ['mлmbl] v 1. мънкам, смънквам, смутолевям; 2. дъвча с беззъба уста/с мъка. ['mлmbl] n мънкане, смънкване.

mumbo-jumbo

- [,mлmbou'd©лmbou] n 1. африкански идол/божество; 2. идол; 3. прен. предмет на безсмислено боготворене; 4. глупости, дрън-дрън.

mummer

- ['mлmъ] n 1. ист. актьор в пантомима (при народни тържества); 2. ост. актьор.

mummery

- ['mлmъri] n 1. пантомима; 2. маскарад; 3. пренебр. безсмислен церемониал; прен. представление.

mummy

- ['mлmi] n 1. мумия; 2. прен. мумия, слаб и сух човек; 3. безформена маса; to beat/smash to a ~ правя на каша, обезформям; 4. тъмнокафяв пигмент. ['mлmi] n дет. разг. мама.

mumps

- [mлmps] n pl с гл. в sing мед. заушки.

munch

- [mлntsh] v дъвча, жвакам.

mundane

- [mлn'dein] a 1. земен (не духовен, небесен); светски; 2. разг. обикновен; досаден, шаблонен, рутинен.

mungo

- ['mл¤gou] n вид плат от дреб.

municipal

- [mju:'nisipl] а 1. градски, общински; комунален; ~ undertakings комунални услуги; 2. самоуправляващ се, муниципален.

municipality

- [mju:,nisi'paeliti] n 1. градска община; 2. град със самоуправление, 3. общински съвет.

municipalize

- [mju:'nisipъlaiz] v 1. превръщам в градска община; 2. правя общинска собственост; поставям под общински контрол. munificence [mju:'nifisns] n щедрост.

munificent

- [mju:'nifisnt] а щедър.

muniment

- ['mju:nimъnt] n обик. pl 1. документ; 2. архива;събир. грамоти.

munimify

- ['mлmifai] v 1. мумифицирам (се); балсамирам; 2. изсъхвам, ставам като мумия.

munition

- [mju:'nishn] n (pl ocвeн attr) муниции, бойни припаси; военни материали; shortage of ~s, ~ shortage недостиг на муниции. [mju:'nishn] v снабдявам с муниции/бойни припаси.

munition-worker

- [mju:'nishn,wъ:kъ] n работник във военен завод.

muon

- ['mju:on] n физ. мюон.

mural

- ['mjuъrъl] I. a 1. стенен; ~ painting стенопис, фреска; 2. закрепен на стена; II. п стенопис, фреска.

murder

- ['mъ:dъ] n 1. предумишлено убийство; judicial ~ юридическо убийство; съдебна грешка; 2. прен. много опасно/тревожно положение; тежка работа; жива мъка; ~ will out нищо не остава скрито; to cry blue ~ разг. викам до бога/небето; to get away with ~ sl. правя каквото си ща; разигравам си коня. ['mъ:dъ] v 1. убивам; коля, заколвам; 2. тормозя; 3.прен. разг. развалям, кепазя (от некадърност, чрез лошо изпълнение и пр.).

murderer

- ['mъ:dъrъ] n убиец.

murderess

- ['mъ:dъris] ж.р. от murderer.

murderous

- ['mъ:dъrъs] a 1. убийствен; смъртоносен; 2. способен да убие; 3. прен. убийствен, непоносим; ужасен.

muriate

- ['mjuъriъt] n хим. хлорид; ~ of ammonia нишадър.

muriatic

- [,mjuъri'aetik] а хим.: ~ acid солна киселина.

murine

- ['mjuъrain] а зоол. миши.

murk

- [mъ:k] n мрак (и прен.), мрачина, тъмнина; мъгла. [mъ:k] а поет., ост. murky.

murky

- ['mъ:ki] а мрачен, тъмен; навъсен (за време); пълен (за мрак).

murmur

- ['mъ:mъ] n 1. мърморене; шепот; 2. шумолене (на листа); жужене; ромон, ромолене; плисък; 3. мед. шум (на сърцето); 4. мърморене, ропот, недоволство. ['mъ:mъ] v 1. мърморя, промърморвам; шепна; 2. ромоля; жужа; 3. мърморя, недоволствувам, мрънкам (at, against).

murphy

- ['mъ:fi] n ирл. sl. картоф.

murrain

- ['mлrin] n вет. чума по рогат добитък.

murrey

- ['mъ:ri] I. а тъмноморав; II. п тъмноморав цвят.

muscadine

- ['mлskъdin] muscat.

muscat

- ['mлskъt] 1. бот. мискет (грозде); 2. стафиди от мискет; 3. мискетово вино.

muscatel

- [,mлskъ'tel] 1. бот. мискет (грозде); 2. стафиди от мискет; 3. мискетово вино.

muscle

- ['mлsl] n 1. мускул; don't move a ~ стой неподвижно; 2. (мускулна) сила; 3. сила, мощ. ['mлsl] v пробивам си път със сила; to ~ in (on) sl. прен. навлизам (в) (чужда територия); присвоявам си (част от печалби и пр.).

muscle-bound

- ['mлslbaund] а със схванати мускули.

muscled

- ['mлsld] а силен; мускулест.

muscovado

- [,mлskъ'va:dou] n нерафинирана захар (от сока на захарна тръстика).

muscovite

- ['mлskъvait] n 1. московчанин; 2. ост. руснак.

muscular

- ['mлskjulъ] a 1. мускулен; 2. мускулест; силен; развит.

muscularity

- [,mлskju'laeriti] n мускулатура; сила, развитост.

musculature

- ['mлskiulъtshъ] n мускулатура (на животно).

muse

- [mju:z] n 1. мит. муза; The M.s деветте музи; 2. the M. поезията; вдъхновителка на поет. [mju:z] v книж. 1. размишлявам, унасям се в мисли (on, upon, over); 2. взирам се замислено/замечтано (on). [mju:z] n ост. размишление; замисленост; lost in a ~ погълнат в мисли/размисъл.

museum

- [mju:'ziъm] n музей; ~ piece 1) антика, предмет с музейна стойност; 2) пренебр. старомоден човек/ предмет, антика.

mush

- [mлsh] n 1. каша; ~ of snow киша; to make a ~ of разг. обърквам, развалям; 2. aм. качамак; 3. прен. разг. сантиментален/сладникав език; глупости; 4. рад. смущения от по-силна станция; 5. sl. лице, мутра. [mлsh] n ам. пътуване с шейни с кучета (в полярните области). [mлsh] n sl. чадър.

mushroom

- ['mлshrum] n 1. (ядивна) гъба; 2. нещо, наподобяващо гъба; гъбовиден облак, особ. от ядрен взрив (и ~ cloud); 3. прен. парвеню; бързо израснал/издигнал се човек/институт и пр.; 4. attr който расте/се развива бързо; ~ growth бърз растеж/развитие. ['mлshrum] v 1. събирам гъби (обик. to go ~ ing); 2. раста/никна/появявам се бързо/като гъба; ширя се, разпространявам се бързо.

mushy

- ['mлshi] a 1. кашав, като каша; 2. разг. сантиментален.

music

- ['mju:zik] n 1. музика; rough ~ врява, шум, викове; to set/put to ~ композирам музикален акомпанимент за (стихотворение, пиеса); 2. ноти; to play without ~ свиря наизуст/без ноти; 3. ост. оркестър от духови инструменти; 4. приятен звук; 5. attr музикален; to face the ~ 1) изправям се смело срещу критиците; 2) поемам отговорността и последствията (за нещо).

music box

- ['mju:zikboks] musical box 1.

music master

- ['mju:zik,ma:stъ] n учител по музика.

music mistress

- ['mju:zik,mistris] ж.р. от music master.

music-case

- ['mju:zikkeis] n папка за ноти.

music-drama

- ['mju:zik,dra:mъ] n музикална драма.

music-hall

- ['mju:zikho:l] n 1. музикхол, вариете; 2. концертна зала.

music-house

- ['mju:zikhaus] n 1. концертна зала; 2. музикална фирма/издателство.

music-stand

- ['mju:zikstaend] n пулт, стойка, пюпитър (за ноти).

music-stool

- ['mju:zikstu:l] n (въртящо се) столче (за пиано).

musical

- ['mju:zikl] I. a 1. музикален; 2. с музикален съпровод; 3. мелодичен, приятен; II. п 1. мюзикъл; 2. музикален филм.

musical box

- ['mju:ziklboks] n 1. детска (автоматична) латерничка; 2. шег. пиано.

musical chairs

- ['mju:zikltshЁъz] n игра с музика, при спирането на която участниците бързат да седнат на намаляващ се брой столове.

musical comedy

- ['mju:zikl,komidi] n оперета, музикална комедия.

musical film

- ['mju:ziklfilm] musical II. 2.

musicale

- [,mju:zi'kael] n 1. музикална вечер; 2. прием с музика.

musicality

- [,mju:zi'kaeliti] n 1. мелодичност; 2. музикалност.

musician

- [mju:'zishn] n 1. музикант, музикален изпълнител; 2. композитор.

musicianship

- [mju:'zishnship] n музикално майсторство.

musing

- ['mju:zi¤] n размишление; замисленост.

musk

- [mлsk] n 1. мускус; 2. миризма на мускус; 3. име на различии растения с миризма на мускус; 4. attr с миризма на мускус.

musk melon

- ['mлskmelъn] n вид сочен пъпеш (Cucumis melo).

musk-deer

- ['mлskdiъ] n зоол. кабарга (Moschus moschiferus).

musk-ox

- ['mлskoks] n зоол. мускусен бик (Ovibos moschatus).

musk-rat

- ['mлskraet] n зоол. 1. мускусен воден плъх, ондатра (Ondatra zibethica); 2. кожата на това животно.

musk-rose

- ['mлskrouz] n бот. вид бяла роза (Rosa moschata).

muskeg

- ['mлskeg] n 1. блато; 2. торфена почва.

musket

- ['mлskit] n ист. мускет (старинна пушка).

musketeer

- [,mлski'tiъ] n ист. мускетар.

musketry

- ['mлskitri] n воен. ист. 1. мускетарска войска; 2. стрелба с мускети; пушечна стрелба; стрелково изкуство.

musky

- ['mлski] а мускусен.

musle-man

- ['mлslmaen] n (pl -men) човек със силно развити мускули.

muslim

- ['muslim] Moslem.

muslin

- ['mлzlin] n 1. текст. муселин; 2. sl. жена, момиче; 3. мор. sl. платна.

musquash

- ['mлskwosh] musk-rat.

muss

- [mлs] n ам. разг. 1. бъркотия, неразбория, безпорядък; 2. sl. счепкване; сбиване. [mлs] v разг. разхвърлям, разбърквам; обърквам (и с up); don't ~ up my hair! не ми разрошвай косата!

mussel

- ['mлsl] n зоол. вид мида (Mytilus).

mussulman

- ['mлslmъn] n (pl -men, -mans) мюсюлманин.

must

- [mъst] v aux (pl must) с inf без to 1. задължение, необходимост; в omp. форма - забрана трябва; I ~ (go, etc.) трябва (да отида и пр.); ~ I? трябва ли? I ~ not не трябва, не бива; you just ~ крайно необходимо е; 2. увереност; вероятност; очевидност трябва, сигурно, вероятно; you ~ be hungry after your walk трябва да/сигурно си огладнял след разходката; he ~ have missed the bus трябва да/вероятно/сигурно е изпуснал автобуса; you ~ be joking! сигурно се шегуваш! ти се шегуваш! you ~ have known сигурно си/не може да не си знаел 3. непредвидена, нежелателна случайност.: he ~ come and worry me with questions when I'm busy той не може да не дойде да ме безпокои с въпроси, когато съм зает; just as I was getting better, what ~ I do but break my leg тъкмо оздравях и да си счупя крака; 4. ост. без друг гл.: we ~ to horse трябва да се качваме на конете; we ~ away трябва да си ходим. [mъst] n разг. 1. нещо крайно необходимо; his latest play is a ~ последната му пиеса непременно трябва да се види; this rule is a ~ това правило е абсолютно задължително; 2. attr необходим, задължителен. [mъst] n мухъл, плесен. [mъst] n шира, мъст. [mъst] англоинд. I. а побеснял, пощръклял (особ. за слон, камила през периода на разгонване); II. п 1. пощръклялост (на слон, камила); 2. слон в такова състояние.

mustache

- ['mлs,ta:sh] aм. moustache.

mustang

- ['mлstae¤] n мустанг (кон).

mustard

- ['mлstъd] n 1. бот. синап (Brassica alba); ~ and cress салата от едва-що покълнал синап и кресон; 2. горчица; French ~ горчица, смесена с оцет; 3. ам. sl. интерес, увлечение, жар; grain of ~ seed дребно нещо с големи възможности за развитие.

mustard gas

- ['mлstъdgaes] n хим. иприт.

mustard plaster

- ['mлstъd pla:stъ] n хардал, синапена хартия.

muster

- ['mлstъ] n 1. сбор, събиране (за проверка, преглед); строени войници (за проверка); свикване на войници; to pass ~ годен/на ниво съм; годен съм за дадена цел; 2. поименен/инвентарен списък. ['mлstъ] v 1. свиквам, събирам, набирам (войска, екипаж и пр.) (ам. in, into); 2. струпваме се, събираме се; 3. събирам, набирам (сила, кураж и пр.) (up); 4. ам. демобилизирам, уволнявам (out).

muster-book

- ['mлstъbuk] n книга за регистрация на военните сили.

muster-roll

- ['mлstъroul] n воен., мор. списък на личния състав.

mustn't

- [mлsnt] must not.

musty

- ['mлsti] a 1. плесенясал, мухлясал; 2. остарял, отживял.

mutability

- [,mju:tъ'biliti] n 1. променливост, изменчивост; 2. непостоянство.

mutable

- ['mju:tъbl] а 1. променчив; 2. непостоянен.

mutant

- ['mju:tъnt] биол. I. a 1. променящ се, изменящ се; 2. който е резултат на промяна; П. п мутант.

mutate

- [mju:'teit] v 1. променям (се), изменям (се), видоизменям (се); 2. фон. прегласявам (се).

mutation

- [mju:'teishn] n 1. изменение, промяна; 2. биол. мутация; 3. фон. преглас (и vowel ~); 4. прен. превратност, обрат, поврат.

mute

- [mju:t] I. a 1. ням; 2. мълчалив, безмълвен; безгласен; to stand ~ of malice юр. отказвам да говоря (пред съда), 3. фон. ням (за буква); беззвучен (за съгласна); II. п 1. ням човек (особ. deaf ~ глухоням); 2. театр. фигурант, статист; 3. фон. беззвучна съгласна; буква, която не се произнася; 4. муз. сурдинка; 5. платен участник в погребение. [mju:t] v слагам сурдинка на; with ~d strings под сурдинка.

mutely

- ['mju:tli] adv мълчаливо, безмълвно.

muteness

- ['mju:tnis] n 1. немота; 2. мълчание, безмълвие.

mutilate

- ['mju:tileit] v 1. осакатявам; 2. повреждам, развалям (и прен.), изопачавам (текст).

mutilation

- [,mju:ti'leishn] n осакатяване и пр. (вж. mutilate).

mutineer

- [,mju:ti'niъ] n метежник, бунтовник, размирник. [,mju:ti'niъ] v бунтувам се.

mutinous

- ['mju:tinъs] а метежен, бунтовен, бунтовнически, размирен; разбунтуван.

mutiny

- ['mju:tini] n метеж, бунт (особ. воен.). ['mju:tini] v (раз)бунтувам се (и с against).

mutism

- ['mju:tizm] n 1. мед. немота, мутизъм; 2. мълчаливост.

mutt

- [mлt] n sl. 1. глупак; некадърник; 2. пренебр. пес (от смесена порода).

mutter

- ['mлtъ] v 1. мърморя, измърморвам;мънкам; to ~ to o.s. мърморя си под носа; 2. мъркам, мърморя, негодувам (against, at); 3. тътна (за буря). ['mлtъ] n 1. мърморене, мънкане; 2. мъркане, негодуване.

mutton

- ['mлtn] n 1. овнешко месо; 2. шег. овца; ~dressed as lamb разг. по-възрастна жена, която се прави на млада; to return to our ~s да си дойдем на думата, да се върнем на въпроса.

mutton-chop

- ['mлtntshop] n овнешки котлет; ~ whiskers бакенбарди.

mutton-head

- ['mлtnhed] n разг. глупак, тъпак, галфон.

muttony

- ['mлtъni] а с вкус/миризма на овнешко.

mutual

- ['mju:tshuъl] a 1. взаимен; споделен; ~ relations взаимоотношения; ~ insurance company кооперативно застрахователно дружество; ~ savings bank кооперативна банка, взаимоспомагателна каса; 2. общ (за приятел, интереси и пр.); ~ wall общ калкан (на къща близнак).

mutuality

- [,mju:tju'aeliti] n 1. взаимност; взаимодействие; 2. взаимозависимост.

muzhik

- [mu'©ik] n мужик.

muzzle

- ['mлzl] n 1. муцуна, зурла; 2. намордник; 3. дуло. ['mлzl] v 1. слагам намордник на; 2. прен. заставям (някого) да мълчи, запушвам устата на.

muzzy

- ['mлzi] а разг. 1. объркан, смутен; оглупял; 2. пийнал; зашеметен; 3. неясен, мъгляв.

my

- [mai] pron poss attr мой; M.! Oh, ~! ~ goodness! боже мой! ~ foot! ~ eye! ами! как не!

mycenaean

- [,maisъ'ni:ъn]а археол. микенски.

mycology

- [mai' kolъd©i] n микология.

mynheer

- [main'hiъ] n разг. ост. холандец.

myoma

- [mai'oumъ] n мед. миома.

myopia

- [mai'oupjъ] n мед. късогледство, миопия.

myosotis

- [,maiou'soutis] n бот. незабравка.

myriad

- ['miriъd] n 1. десет хиляди; 2. голямо число, огромен брой, безброй; 3. attr неизброим, безчислен, безчетен, несметен.

myrmidon

- ['mъ:midъn] n 1. мит. M. мирмидонец; 2. прислужник, слуга; наемник; сляп привърженик; the ~s of the law полицейските власти.

myrrh

- [mъ:] n бот. смирна (Myrrhis odorata).

myrtle

- ['mъ:tl] n бот. мирта (Myrtus communis).

myself

- [mai'self ] pron 1. refl себе си; I have hurt ~ нараних се; I'm going to get ~ a new suit ще си купя нов костюм; 2. за усилване аз самият; I did it ~ аз сам (си) го направих; I can do it by ~ сам мога да го извърша; I am not ~ today не съм на себе си днес.

mysterious

- [mi'stiъriъs] а таинствен, загадъчен, мистериозен.

mystery

- ['mistъri] n 1. мистерия; тайна, потайност; неизвестност; to make a ~ of крия; 2. рел. таинство; 3. pl гр., рим. мистерии; 4. лит. мистерия (средновековна драма) (и ~-play); 5. attr лит. детективски (за роман и пр.); ~tour екскурзия без предварително определен маршрут. ['mistъri] n ист. 1. занаят; 2. еснаф, гилда.

mystic

- ['mistik] I. a 1. мистичен; 2. таен, таинствен; загадъчен; мистериозен; II. п мистик.

mystical

- ['mistikl] а мистичен, загадъчен, окултен.

mysticism

- ['mistisizm] n мистицизъм, мистика.

mystification

- [,mistifi'keishn] n въвеждане в заблуждение, мистификация.

mystifier

- ['mistifaiъ] n човек, който въвежда (някого) в заблуждение, мистификатор.

mystify

- ['mistifai] v 1. озадачавам, смущавам, замайвам; 2. заблуждавам, забърквам; мистифицирам; 3. обкръжавам с тайнственост/мистерия.

myth

- [miҐ] n 1. мит; 2. прен. измислица.

mythic

- ['miҐik] noem. mythical.

mythical

- ['miҐikl] a 1. митически, легендарен; 2. прен. вьображаем, измислен.

mythicize

- ['miҐisaiz] v превръщам в мит; третирам като мит.

mythological

- [,miҐъ'lod©ikl] а митологичен; въображаем; митичен.

mythologist

- [mi'Ґolъd©ist] n 1. митолог, изследвач на митове; 2. създател на митове/легенди; човек, който измисля митове.

mythology

- [mi'Ґolъа©i] n митология.

n

- [en] n 1. буквата N; 2. мат. неопределена величина; to the nth power на ента степен; до безкрайност; до краен предел; 3. en 2.

nab

- [naeb] v (-bb-) 1. sl. арестувам, залавям, пипвам; 2. разг. сграбчвам.

nabob

- ['neibЈb] n 1. ист. набоб; 2. ост. богаташ; големец.

nacelle

- [nae'sel] n ав. гондола/кош на балон/дирижабъл; открита кабина (на самолет).

nacre

- ['neikъ] n 1. седеф; 2. седефена мида.

nacreous

- ['neikriъs] a 1. седефен; 2. като седеф.

nacrous

- ['neikrъs] a 1. седефен; 2. като седеф.

nadir

- ['nei,diъ] n 1. астр. надир; 2. прен. най-ниска точка; краен упадък.

nag

- [naeg] n разг. 1. конче, пони; 2. кранта. [naeg] v (-gg-) 1. натяквам (about, for); заяждам се с, дразня (at); 2. измъчвам непрекъснато (за болка); ~ging pain непрeкъсната болка. [naeg] n разг. натякване; заяждане; it's ~, ~ all day long цял ден само ми бае на главата.

nagger

- ['naegъ] n заядлив/свадлив човек.

nagging

- ['naegi¤] а заядлив.

naiad

- ['naiaed] n (pl -s,-es [-i:z]) мит. наяда, русалка.

naif

- [na;'i:f] naive.

nail

- [neil] n 1. нокът; 2. гвоздей, пирон; 3. ост. мярка за дължина (около 6 см); to hit the (right) ~ on the head давам правилно обяснение; улучвам, отгатвам; hard as ~s 1) здрав като бик; закален; 2) безмилостен; right as ~s съвсем прав/правилно; (right) on the ~ веднага, незабавно (за плащане). [neil] v 1. кова, заковавам; забивам (гвоздей); 2. подковавам; 3. приковавам (внимание, поглед и пр.); surprise ~ed him to the spot изненадата го прикова на място; 4. разг. пипвам, хващам; арестувам; 5. разобличавам, изобличавам (и to ~ a lie to the counter/the barn door); nail down 1) заковавам; 2) задължавам (някого) да заяви недвусмислено какво мисли/иска да прави и пр.; to ~ s.o. down to his promise задължавам някого да изпълни обещанието си; 3) определям (характера на), уточнявам; 4) ам. спечелвам/осигурявам окончателно (сьгласие и пр.); nail together сковавам, сглобявам; nail up заковавам.

nail polish

- ['neil,pЈlish] ам. nail-varnish.

nail-brush

- ['neilbrлsh] n четка за нокти.

nail-file

- ['neilfail] n пиличка за нокти.

nail-scissors

- ['neil,sizъz] n pl ножички за нокти.

nail-varnish

- ['neil,va:nish] n лак за нокти.

nainsook

- ['neinsuk] n текст. нансук.

naive

- [na:'i:v] a 1. наивен; простичък; лековерен; 2. непресторен, простосърдечен.

naivete

- [na:'i:vtei] фр. naivety.

naivety

- [na:'i:vti] n 1. наивност; лековерност; 2. непрестореност, простосърдечност.

naked

- ['neikid] a 1. гол; необлечен; 2. гол, непокрит; без косми/пера/черупка/мъх и пр. (за животни, семена); без защитно стькло (за светлина); без абажур; без завеси, килими и пр. (за стая, стена); неприкрит (за чувства и пр.); to fight with ~ fists боря се/бия се без ръкавици; 3. гол, без растителност/ почва (за планина); без листа (за дьрво); 4. гол, неподправен, неукрасен (за факти, истина); прям, откровен; без коментар/добавки и пр. (за цитат, твьрдение и пр.); 5. незащитен (срещу нападение);беззащитен; невъоръжен.

namby-pamby

- [,naembi'paembi] I. a 1. сантиментален; лигав; 2. банален, блудкав, предвзет; II. п 1. глупави сантименталности; 2. безинтересен/безхарактерен човeк.

name

- [neim] n 1. име; Christian/aм. given/aм. first ~ малко име; what is your ~? как се казвате? Tom by ~, by ~ Tom на име Том; to have/bear a ~ нося име; to know by ~ познавам по име; by/of the ~ of под/с името; under the ~ of с псевдоним; to go/pass by/under the ~ of известен съм под името; in ~ (only) (само) на име; in the ~ of в/от името на; in o.'s own ~ от свое име; самостоятелно; to take God's ~ in vain библ. изговарям божието име напразно; to put o.'s ~ down for записвам се за, участвувам в подписка; явявам се кандидат за; 2. наименование, название, обозначение; лог. термин, понятие; what's in a ~? какво значи името? какво има в едно име? 3. грам. съществително име; 4. име, репутация; to have a ~ for honesty известен съм със своята честност/почтеност; to make a ~ (for o.s.), to win o.s. a ~ спечелвам си/създавам си име/репутация; 5. pl лоши думи, разни имена/епитети; to call s.o. ~s наричам някого всякакъв; 6. име, величина, знаменитост; of ~ много известен, с име; 7. фамилия, род; the last of his ~ последният от рода си; the ~ of the game разг. целта/същността на работата; to have not a penny/shilling to o.'s ~ нямам пукната пара; to keep o.'s ~ on/take o.'s ~ off the books продължавам/прекъсвам членството си. [neim] v 1. (на)именувам, слагам име, кръщавам; to ~ after кръщавам на; to ~ for наименувам в чест на; 2. наричам/назовавам по име; изброявам по имена; посочвам/цитирам за пример; you ~ it разг. каквото щеш, каквото си поискаш; to ~ names цитирам имена (особ. в обвинение); not to be ~d in/on the same day with който не може да се сравнява с, много по-лош от; 3. избирам, определям; назначавам (to, for); 4. определям (цена и пр.); 5. парл. споменавам името на (депутат - за някакво провинениe). [neim] а ам. 1. прочут, добре известен/познат; ~ brand реномирана (фабрична, тьрговска) марка; 2. носещ/с нечие име (за етикет на куфар и пр., за сбирка от картини и пр.); 3. с имената на известни артисти (за филм и пр.).

name-calling

- ['neim,kЈ:li¤] n ругатни, обидни думи (по адрес на някого).

name-day

- ['neimdei] n имен ден.

name-drop

- ['neimdrЈp] v (-pp-) хваля се, че съм приятел с видни личности.

name-dropping

- ['neim,drЈpi¤] n самохвалство чрез споменаване на близост с видни личности.

name-part

- ['neimpa:t] n едноименна роля (като заглавието на пиеса, филм).

name-plate

- ['neimpleit] n табелка с име, фирмена табелка.

nameless

- ['neimlis] а 1. безименен; неизвестен; анонимен; 2. без бащино име (за извьнбрачно дете); 3. неописуем; неизразим; противен, гаден; 4. неспоменат, нарoчно неназован.

namely

- ['neimli] adv а именно.

namesake

- ['neimseik] n съименник, адаш.

nancy

- ['naensi] n 1. женствен мъж/момче (и N., Miss N.); 2. хомосексуалист.

nankeen

- [nae¤'ki:n] n 1. текст. нанкин; 2. рl панталони от нанкин; 3. жълтеникав цвят.

nankin

- [,naen'kin] nankeen 1.

nanny

- ['naeni] n 1. бавачка; 2. галено име за баба. ['naeni] n коза (и ~ goat).

nap

- [naeр] n дрямка; to have/take a ~ дремвам. [naeр] v (-pp-) 1. дремвам, поспивам; 2. не съм бдителен/подготвен; to catch s.o. ~ping заварвам, някого неподготвен, изненадвам някого; улавям някого в грешка. [naeр] n мъх, мъхавост (особ. на вьлнен плат и пр.). [naeр] v (-pp-) размъхвам, ратинирам, кардирам (сукно). [naeр] n вид игра на карти.

napalm

- ['neipa:m] n воен. напалм.

nape

- [neip] n тил; задната част на врата.

naphtha

- [naefҐъ] n 1. суров нефт; 2. нафта; 3. газ.

naphthalene

- ['naefҐъli:n] n нафталин.

napkin

- ['naepkin] n 1. салфетка; to lay up/hide in a ~ прен. прибирам, не използувам; 2. пелена; 3. дамска превръзка; 4. шотл. носна кърпа.

napkin-ring

- ['naepkinri¤] n халка за салфетка.

napless

- ['naeplis] а 1. без мъх, гладък (за плат); 2. изтъркан, износен.

napoleon

- [nъ'pouljъn] n 1. наполеон (фр. златна монета); 2. вид игра на карти; 3. ам. вид крем-пита; 4. рl вид високи ботуши.

napoleonic

- [nъ,pouli'Јnik] а наполеоновски.

nappy

- ['naepi] n разг. пелена. ['naepi] а ост. силен, пенест (за бира).

narcissism

- [na:'sisizm] n псих. нарцисизъм.

narcissist

- [na:'sisist] n псих. нарцисист.

narcissus

- [na:'sisъs] n (pl -sises [-'sъsiz],-cissi [-'sisai]) бот. нapцис.

narcosis

- [na:'kousis] n мед. 1. наркоза; упойка; 2. наркотизъм, наркотизация.

narcotic

- [na:'kЈtik] I. a 1. наркотичен; упоителен; 2. приспивателен; 3. ам. засягащ/предназначен за наркомания; II. п 1. наркотично средство, наркотик; 2. приспивателно/успокоително средство; 3. наркоман.

narcotize

- ['na:kъtaiz] v мед. наркотизирам; приспивам с наркотични средства.

nard

- [na:d] spikenard.

narghile

- ['na:gili] n наргиле.

nargile

- ['na:gili] n наргиле.

nark

- [na:k] n sl. шпионин, агент.

narrate

- [nъ'reit] v разказвам, описвам.

narration

- [nъ'reishn] n разказване, описване; разказ; описание.

narrative

- ['naerъtiv] n 1. разказ; описание; 2. повествование; 3. attr описателен, разказвателен, повествователен; ~ literature белетристика.

narrator

- [nъ'reitъ] n 1. разказвач, повествовател; 2. говорител (от името на автора - вьв филм, пиеса и пр.).

narrow

- ['naerou] I. a 1. тесен; the ~ sea Ламаншът и Ирландското море; 2. тесен, ограничен; ~ circumstances/means оскъдни средства, бедност; 3. твърде малък, с малка разлика; by a ~ margin с малка разлика, едва; ~ majority малко мнозинство; ~ victory едва спечелена победа; 4. щателен, точен, подробен; строг; ~ search щателно/подробно претърсване; 5. тесногръд, прост; егоцентричен; свидлив; 6. фон. затворен (за гласна); II. п обик. рl тесен канал; пролом, теснина, клисура; пролив. ['naerou] v 1. стеснявам (се); 2. ограничавам; правя тесногръд; 3. свивам (се), притварям (се) (за очи).

narrow-gauge

- ['naerougeidj] a: ~ railway жп. теснолинейка.

narrow-minded

- [,naerou'maindid] а тесногръд, ограничен.

narrowly

- ['naerouli] adv 1. едва, насмалко; 2. точно; подробно; ост. внимателно; 3. втренчено.

narthex

- ['na:Ґeks] n арх. нартика, нартекс, преддверие (на храм).

narwhal

- ['na:wъl] n зоол. нарвал (Monodon monoceros).

nasal

- ['neizl] I. а носов, назален (и фон.); II. п фон. носов/назален звук.

nasality

- [nei'zaeliti] n 1. фон. назалност, носов характер; 2. носово произношение.

nasalize

- ['neizъlaiz] v 1. фон. назализирам; 2. говоря през носа си, гъгна.

nascence

- ['naesъns] n зараждане, възникване.

nascency

- ['naesъnsi] n зараждане, възникване.

nascent

- ['naesnt] а 1. зараждащ се, възникващ; 2. нов, развиващ се.

nastiness

- ['na:stinis] n 1. мръсотия; 2. неприличие, безсрамие; 3. лош нрав.

nasturtium

- [nъ'stъ:shъm] n бот. 1. латинка (Tropaeolum majus); 2. пореч, друмче (Nasturtium).

nasty

- ['na:sti] a 1. противен, отвратителен, неприятен, гаден (за вкус, миризма и пр.); 2. лош, мръсен, много неприятен (за време); ~ sea бурно море; 3. неприличен, мръсен, нецензурен; man with a ~ mind циник; 4. злобен, зъл, лош; заплашителен (за поглед); to turn ~ разядосвам се, озлобявам се; don't be ~! не ставай лош! ~ bit/piece of work разг. 1) противен субект; 2) мръсна интрига; 5. опасен; труден (за преодоляване); тежък (за удар, болеcт, положение, завой и пр.); a ~ one разг. 1) неудобен въпрос; 2) много силен удар; 3) хаплива забележка; ~ cut дълбоко/ лошо порязване.

natal

- ['neitl] а 1. родилен; 2. роден (за място).

natality

- [nъ'taeliti] n раждаемост.

natant

- ['neitъnt] а бот. плаващ (за лист).

natation

- [nъ'teishn] n плуване, плаване.

natatorial

- [,neitъ'tЈ:riъl] а плавателен (за орган и пр.); плаващ (за птица).

natatory

- ['neitъtъri] а плавателен (за орган и пр.); плаващ (за птица).

nates

- ['neiti:z] n pl анат. седалище.

natheless

- ['nei1is] ocт. nevertheless.

nathless

- ['nei1is] ocт. nevertheless.

nation

- ['neishn] n 1. нация, народ; law of ~s международно право; the United N.s Organization Организация на обединените нации; most favoured ~ clause клауза за най-облагодетелствувана нация/държава; 2. племе на сев.-ам. индианци; 3. библ. the N.s езичници, неевреи.

nation-wide

- ['neishnwaid] а общонароден, повсеместен.

national

- ['naeshъnl] 1. а национален, народен; N. Assembly Народно събрание; N. Service военна/трудова повинност; N. Trust Национално дружество за запазване на природни и исторически ценности; ~ newspaper вестник с голям тираж, който се продава из цялата страна; N. Insurance задължителна осигуровка за работници и служещи; N. Health Service Държавна служба по здравеопазването; II. п поданик, гражданин (на дадена дьржава).

nationalism

- ['naeshъnъlizm] n национализъм.

nationalist

- ['naeshъnъlist] n 1. националист; 2. attr националистически.

nationalistic

- [,naeshъnъ'listik] а националистически.

nationality

- [,naeshъ'naeliti] n 1. националност, народност; национална принадлежност; what is your ~ ? какъв сте по народност? 2. нация, народ.

nationalization

- [,naeshъnъlai'zeishn] n национализация.

nationalize

- ['naeshъnъlaiz] v 1. национализирам; 2. обединявам в нация; 3. натурализирам (се).

nationally

- ['naeshъnъli] adv 1. из цялата страна; общонародно; 2. от общонационална/общодържавна гледна точка; всенародно; 3. в национален дух; като нация.

native

- ['neitiv] I. a 1. роден; o.'s ~ land/country родина, отечество; o.'s ~ place родно място; ~ rights права по рождение; 2. местен (и бот., зоол); туземен; plants/animals ~ to растения/животни, разпространени в; ~ resident местен жител; to go ~ приемам обичаи и нрави на туземци (за бели); 3. природен, вроден; присъщ; 4. естествен, прост; ~ beauty естествена/неподправена красота; 5. чист, самороден (за метал и пр.); II. п 1. (местен) жител; туземец; ~ of London лондончанин; 2. местно растение/животно (of); 3. изкуствено отгледана стрида.

native-born

- ['neitivbЈ:n] а местен.

nativity

- [nъ'tiviti] n 1. рождение; произход; the N. рел. Рождество Христово; N. play средновековна драма, свързана с Рождество Христово; 2. хороскоп.

natron

- ['neitrъn] n хим. самороден натриев карбонат, природна сода.

natter

- ['naetъ] v разг. 1. бърборя, приказвам; 2. мърморя си. ['naetъ] n разг. (празни) приказки; лаф; мърморене.

natty

- ['naeti] а разг. 1. спретнат, стегнат, чист; напет; 2. бърз, ловък.

natural

- ['naetshrъl] I. a 1. естествен, природен, натурален; ~ gas естествен/природен газ; ~ selection биол. естествен подбор; ~ history/science естествознание, естествени науки; ~ forces/phenomena природни сили/явления; s.o.'s ~ life целият живот на някого; 2. естествен, истински, верен; реален; 3. вроден, присъщ; естествен, непристорен; ~ poet, etc. роден поет и пр.; with the bravery ~ to him с присъщата за него храброст; it comes ~ to him удава му се; това му е вродено; 4. самороден; 5. непросветен, див; 6. роден, истински (за родител и пр.); 7. извънбрачен (за дете); 8. муз. основна неалтерована (за музикална степен); II. п 1. идиот по рождение; 2. муз. основна неалтерована музикална степен; бекар; 3. разг. природно надарен човек (for); he's a ~ for the job той е роден за тази работа; 4. разг. нещо очевидно подходящо; нещо, което ще има успех.

naturalism

- ['naetshъrъlizm] n натурализъм.

naturalist

- ['naetshъrъlist] n 1. естественик, естествоизпитател; биолог; 2. натуралист; 3. attr naturalistic.

naturalistic

- [,naetshъrъ'listik] a 1. естественоисторически; 2. натуралистичен, натуралистически.

naturalization

- [,naetshъrъlai'zeishn] n 1. натурализация; 2. аклиматизиране.

naturalize

- ['naetshъrъlaiz] v 1. натурализирам (чужденец); натурализирам се, приемам чуждо поданство; he was ~d in France той стана френски поданик; 2. аклиматизирам (се) (за растение, животно); 3. ез. въвеждам, усвоявам (нови думи); 4. занимавам се с естествознание; 5. давам естествено обяснение (на чудеса и пр.).

naturally

- ['naetshъrъli] adv 1. естествено; her hair curls ~ тя има естествено къдрава коса; 2. по природа; инстинктивно; 3. разбира се; 4. нормално, свободно; по естествен начин; she behaves ~ тя се държи естествено/непристорено.

nature

- ['neitshъ] n 1. природа; to pay o/s debt to ~, to pay the debt of ~ умирам; against/contrary to ~ противоестествен(o); back to ~ назад към природата; in ~ 1) в природата, действително съществуващ; 2) където и да е; one of N.'s gentlemen/noblemen прост, но благороден по душа човек; ~ study природознание; 2. живот близко до природата, природосъобразен живот; естествено/примитивно състояние; state of ~ 1 ) примитивно/първобитно състояние; 2) диво състояние (на животни, растения); 3) рел. още не изпитал божията милост; 4) гол; 3. естество, същност, природа, натура; характер; нрав; душа; by ~ по природа/характер/душа; human ~ човешка природа; it's the ~ of a dog to bark естествено е за кучето да лае; 4. физически нужди/функции; организъм; to ease ~ ходя по нужда; the call of ~ нуждата да се изходи човек; ~ is exhausted oргaнизмът е изтощен; 5. вид, сорт; things of this ~ този вид неща; his request was in the ~ of a command молбата му имаше характер на заповед; 6. изк. натура; to draw/paint from ~ рисувам от натура.

nature-cure

- ['neitshъkjuъ] naturopathy.

nature-study

- ['neitshъ,stлdi] n природознание (учебен предмет).

naturism

- ['neitshъrizm] n 1. натуризъм, обожание на природата; 2. нудизъм.

naturopathy

- [,neitshъ'rЈpъҐi] n природолечение.

naught

- [nЈ:t] n 1. ост. нищо; all for ~ всичко на вятъра, за нищо; to set at ~ ост. пренебрегвам, не зачитам, презирам; to bring (plans, etc.) to ~ провалям (планове и пр.); to come to ~ провалям се, не успявам; 2. мат. нула. [nЈ:t] a predic ост. нищожен; без стойност; безполезен.

naughty

- ['nЈ:ti] а 1. непослушен, немирен, невъзпитан, лош (за дете); it was ~ of you to do that не биваше да правиш това; 2. осъдителен; нереден; неприличен; 3. циничен; който шокира (за анекдот, роман, автор).

nausea

- ['nЈ:sjъ] n 1. повдигане, гадене; повръщане; морска болеcт; 2. прен. отвращение, погнуса.

nauseate

- ['nЈ:sieit] v 1. повдига ми се, гади ми се, повръща ми се; 2. прен. отвращавам.

nauseating

- ['nЈ:sieiti¤] a 1. причиняващ гадене/повдигане/повръщане; 2. прен. отвратителен, гаден.

nauseous

- ['nЈ:sjъs] a 1. причиняващ гадене/повдигане/повръщане; 2. прен. отвратителен, гаден.

nautch

- [nЈ:tsh] n празненство с танци от професионалисти танцьори.

nautical

- ['nЈ:tikl] а морски, мореплавателен.

nautilus

- ['nЈ:tilъs] n (pl -ses [-siz] ,-li [-lai]) зоол. наутилус.

naval

- ['neivl] а военноморски, флотски; ~ officer морски офицер; ~ architect корабен инженер; ~ constructor инженер корабостроител; ~ gun бордово оръдие; ~ forces военноморски сили; ~ service военноморска служба; ~ battle морско сражение.

nave

- [neiv] n арх. главен кораб, неф (на църква). [neiv] n главина (на колело).

navel

- ['neivl] n 1. анат. пъп; 2. прен. център, средище.

navel orange

- ['neivl,Јrindj] n вид портокал без семки.

navel-string

- ['neivlstri¤] n анат. пъпна връв.

navelwort

- ['neivlwъ:t] n бот. пъп (Cotyledon umbilicus).

navicular

- [nae'vikjulъ] а анат. лодковиден, ладиевиден.

navigability

- [,naevigъ'biliti] n 1. плавателност (на река); 2. годност (на кораб); 3. управляемост, направляемост (на балон и пр.).

navigable

- ['naevigъbl] а 1. плавателен (за река); 2. годен за плаване (за кораб); 3. управляем, направляем (за балон и пр.).

navigate

- ['naevigeit] v 1. управлявам, пилотирам (кораб, самолет); 2. плавам (за или на кораб и пр.); пътувам по вода; нося се по (вода, вьздух); 3. движа се, ходя; 4. прокарвам (мероприятие, законопроект).

navigating

- ['naevigeiti¤] а който управлява/пилотира/кара; ~ officer навигатор; щурман, кормчия.

navigation

- [,naevi'geishn] n 1. корабоплаване, мореплаване, плаване, навигация; high-seas ~ далечно плаване, плаване в открито море; inland ~ речно плаване, плаване по канали; aerial ~ въздухоплаване, аеронавигация; 2. навигация, пътуване/движение на кораби и самолети; 3. навигация (като наука).

navigational

- [,naevi'geishъnl] а мореплавателен, корабоплавателен, навигационен.

navigator

- ['naevigeitъ] n 1. мореплавател; моряк; 2. навигатор; кормчия, щурман; 3. ост. navvyЄ 1.

navvy

- ['naevi] v 1. земекопач, черноработник; to work like a ~ прен. работя като вол; 2. тех. земекопачна машина, екскаватор (u steam-~). ['naevi] v копая, правя изкопи; работя като земекопач.

navy

- ['neivi] n 1. военноморски флот, военна флота; 2. ост. флота (особ. тьрговска); 3. navy-blue II.

navy-blue

- [,neivi'blu:] I. а тьмносин; II. n тъмносин цвят.

navy-list

- ['neivilist] n списък на военни кораби и командния им състав.

navy-yard

- ['neivija:d] n ам. военен корабостроителен и кораборемонтен завод.

nawab

- [nъ'wa:b] nabob.

nay

- [nei] adv 1. ост. не; 2. даже, дори; нещо повече; I suspect ~, I am certain подозирам, нещо повече, положителен съм. [nei] n отрицателен отговор, отказ; глас "против"; to say ~ отказвам; he will not take ~ не приема никакъв отказ; the ~s have it гласовете "против" печелят.

nazarene

- [,naezъ'ri:n] n 1. назаретянин; 2. ист. християнин, последовател на Христа.

nazarite

- [,naezъ'rait] n юдейски отшелник.

naze

- [neiz] n геогр. нос; надвиснала над морето скала.

nazi

- ['na:tsi] I. а нацистки; II. n нацист, фашист.

nazism

- ['na:tsizm] n нацизъм, германски фашизъм.

ne'er

- [nЁъ] nоет. never.

ne'er-do-well

- ['nЁъduwel] n нехранимайко, негодник, без делник.

neap

- [ni:p] I. а най-нисък, квадратурен (за прилив); II. п най-ниско ниво на прилив; квадратурен прилив.

neapolitan

- [niъ'pЈlitъn] I. а неаполитански; II. п неаполитанец.

near

- [niъ] adv 1. близко, наблизо (по време и място); to come/draw ~ приближавам се, наближавам (to); ~er and ~er все по-близо (и по-близо); ~ at hand съвсем близо; под ръка; ~ (up)on почти, около; ~ to близо до; ~ to where he was sitting близо до мястото, където седеше той; as ~ as I can guess доколкото мога да преценя/отгатна; that is as ~ as you can get 1) по-близо не може да стигнете/отидете; 2) по-точно от това не може; 3) по-добро няма да намерите; I came ~ to crying едва не се разплаках; 2. мор. към вятъра, по посока на вятьра; 3. ост. разг. икономично, пестеливо; 4. nearly; 5. приблизително, почти; he was as ~ as he could to getting drowned той едва не се удави; as ~ as makes no difference почти еднакви; that will go ~ to killing him това почти ще го убие. [niъ] prep близо до, недалеч от (по място, време, вид); ~ death на прага на смъртта; it is ~ 12 o'clock близо/към 12 часа e; the sun is ~ setting слънцето скоро ще залезе; the time draws ~ New Year наближава Нова година; who comes ~ him in wit? кой може да се сравни/мери с него по остроумие? [niъ] а 1. близък (по място, ред, време, степен); the ~ distance средният план (между предния и задния - на природна гледка, декор и пр.); ~ work работа, изискваща взиране; in the ~ future в близко бъдеще; the ~est heir to the throne най-прекият наследник на престола; 2. кратък, пряк (за пьт); 3. близък, интимен; those ~ and dear to us тези, които ни са близки и скъпи; 4. засягащ някого отблизо; that is a very ~ concern of mine това e въпрос, който ме засяга твърде много; 5. почти точен, приблизителен; точен, буквален (за превод); голям (за прилика); ~ guess почти правилна догадка; ~ miss 1) почти точно попадение (на бомба); 2) прен. достатъчно точен удар, за да има въздействие; 6. който замества/прилича на/имитира; ~ beer безалкохолна бира; ~ seal имитация на тюленова кожа; 7. който виси на косъм; it was a ~ thing/escape/squeak/touch положениeто висеше на косъм, едва се отървахме; 8. ляв (спрямо водача - за кон, колело и пр.); the ~ side front wheel лявото/ам. дясното предно колело; the ~, the ~ side лявата/ам. дясната страна (на пьт, кон. кола); 9. пестелив; стиснат; he's very ~ with his money много e стиснат. [niъ] v приближавам се до, наближавам; he is ~ing his end той e на умиране.

near-by

- ['niъbai] а съседен, разположен наблизо.

near-sighted

- [,niъ'saitid] а късоглед.

near-sightedness

- [,niъ'saitidnis] n късогледство.

nearby

- [,niъ'bai] adv наблизо.

nearctic

- [,ni:'a:ktik] а арктически, северноамерикански.

nearly

- ['niъli] adv 1. почти, току-речи, приблизително; едва не; we are ~ there now почти стигнахме; pretty ~ equal почти/приблизително равни; not ~ съвсем/далеч не; 2. близко; тясно; отблизо; интимно; we are ~ related ние сме близки роднини; to be ~ acquainted with добре се познавам с; this concerns you very ~ това те засяга отблизо.

neat

- [ni:t] a 1. спретнат, чист, стегнат, подреден (за облекло, стая, маса и пр.); кокетен (за кьща и пр.); to be ~ in o.'s person винаги съм спретнат; as ~ as a new pin като от кутия излязъл, светещ от чистота; 2. добре оформен, изящен, тънък (за фигура и пр.); 3. хубав, ясен, четлив, чист (за почерк); 4. изискан, ясен, сбит и точен (за стил); 5. уместен, на място (за отговор); 6. изкусен, ловък, сръчен; добре изпълнен/извършен, изпипан; to make a ~ job of it свършвам нещо добре; to be ~ with o.'s hands сръчен съм, иде ми отръки; 7. неразводнен, чист (за питие); 8. ам. чист (за печалба); 9. ам. sl. чудесен, екстра. [ni:t] n (рl без изменение) 1. говедо; вол, крава, бик; 2. сьбир. едър рогат добитък, говеда; 3. attr говежди, волски; ~ cattle едър рогат добитък, говеда.

neat-handed

- [,ni:t'haendid] а сръчен, ловък.

neat-herd

- ['ni:thъ:d] n говедар.

neaten

- ['ni:tn] v подреждам, нареждам, придавам спретнат вид на.

neath

- ['ni:Ґ] nоет. beneath.

neatly

- ['ni:tli] adv спретнато.

nebula

- ['nebjulъ] n (pl -s [-z], -ae [-i:]) 1. астр. мъглявина; 2. мед. небула.

nebular

- ['nebjulъ] а астр. като мъглявина, небуларен; на/за мъглявина.

nebulosity

- [,nebju'lЈsiti] n 1. астр. мъглявина; 2. мъглявост (и прен.).

nebulous

- ['nebjulъs] а 1. астр. като мъглявина; небуларен; 2. мъглив, облачен, заоблачен; безформен; 3. прен. мъгляв, неясен; неизяснен.

necessarily

- ['nesъsъrъli] adv 1. по необходимост; неизбежно; непременно; 2. разбира се, естествено.

necessary

- ['nъsъsъri] I. a 1. необходим, нужен (to, for); it is ~ for him to come, it is ~ that he should come необходимо/нужно e той да дойде; this makes it ~ for us to това ни принуждава/задължава да; 2. неизбежен; сигурен (за резултат и пр.); логичен (за заключение); 3. действуващ по принуда; II. п 1. обик. рl (жизнена) необходимост/нужда; предмет от първа необходимост; 2. sl. пара, мангизи; to do the ~ правя необходимото; плащам/давам парата.

necessitarianism

- [ni,sesi'tЁъriъnizm] n фил. детерминизъм.

necessitate

- [ni'sesiteit] v 1. правя необходим/неизбежен; изисквам, налагам; 2. ам. принуждавам.

necessitous

- [ni'sesitъs] а 1. беден, нуждаещ се; in ~ circumstances в нужда; 2. ам. важен, крайно необходим; 3. ам. спешен, неотложен.

necessity

- [ni'sesiti] n 1. необходимост, нужда; неизбежност; принуда; by/from/out of ~ по необходимост/ принуда/принуждение; of ~ по необходимост; неизбежно; to be under the ~ of doing s.th. принуден съм да направя нещо; doctrine of ~ фил. детерминизъм; 2. често pl нещо необходимо, потребност, предмет от първа/жизнена необходимост; 3. нужда, бедност, нищета, мизерия; ~ is the mother of invention нуждата учи човека.

neck

- [nek] n 1. врат, шия; stiff ~ 1) схванат врат (от настинка); 2) прен. инат, упорство; to bend o.'s ~ превивам врат; унижавам се; to break o.'s ~ 1) счупвам си врата, умирам; 2) прен. sl. полагам свръхусилия, претрепвам се от работа; to break the ~ of ~ a task преодолявам най-трудното, виждам края на една работа; 2. месо от врата; 3. вратна извивка, деколте; V (shaped)/low ~ остро/голямо деколте; high ~ без деколте; 4. гърло, шия, отвор (на бутилка); 5. муз. шийка (на цигулка и пр.); 6. анат. шийка (на орган); 7. геогр. провлак; тесен пролив; клисура; 8. геол. цилиндричен интрузив; кратер на вулкан; 9. тех. мундщук; накрайник; 10. ам. район, облаcт; my ~ of the woods моят край; 11. sl. нахалство; to get it in the ~ изпащам си; ям калай, хубаво ме накастрят; to stick out o.'s ~ sl. тьрся си белята; излагам се на критика/опасност; ~ and crop изцяло; с всичкия багаж/всички партакеши; ~ and ~ глава до глава, един до друг, редом; почти наравно (при сьстезание, избори и пр.); ~ or nothing отчаяно, без да мисля за последствията; it's ~ or nothing тук трябва всичко да се рискува. [nek] v 1. sl. прегръщаме се; натискам се; галя; 2. sl. пия, къркам; 3. стеснявам (се), свивам (се).

neck-line

- ['neklain] n деколте.

neckband

- ['nekbaend] n 1. столче (на яка); 2. лента, носена около врата.

neckcloth

- ['nekklЈҐ] n ост. широка вратовръзка; копринено шалче.

neckerchief

- ['nekъtshif] n ост. шалче.

necklace

- ['neklis] n гердан, огърлица, колие.

necklet

- ['neklit] n 1. герданче, огърлица; 2. кожена якичка.

necktie

- ['nektai] n (врато)връзка.

neckwear

- ['nekwЁъ] n тьрг. яки, връзки и шалчета.

necrolatry

- [ne'krЈlъtri] n некролатрия, култ към мъртвите.

necrology

- [ne'krЈlъdji] n 1. списък на умрели; 2. некролог, жалейка.

necromancer

- ['nekromaensъ] n магьосник, вълшебник, чародей; некромант.

necromancy

- ['nekromaensi] n 1. магия; некромантия; 2. ист. черна магия.

necrophagous

- [ne'krЈfъgъs] а лешояден.

necropolis

- [ne'krЈpъlis] n археол. некропол, гробище на разкопан древен град.

necropsy

- ['nekrЈpsi] n мед. аутопсия, дисекция, некропсия.

necroscopy

- [ne'krЈskъpi] n мед. аутопсия, дисекция, некропсия.

necrosis

- [ne'krousis] n мед. некроза, гангрена.

necrotic

- [ne'krЈtik] а мед. загнил, гангренясал.

necrotize

- ['nekrъtaiz] v мед. загнивам, гангренясвам.

nectar

- ['nektъ] n 1. мит., бот. нектар; 2. прен. вкусно сладко питие.

nectarine

- ['nektъrin] n бот. гладка/гола праскова, нектарин.

nee

- [nei] а фр. родена, по баща; Mrs D. Jones, ~ Brown госпожа Д. Джоунс, по баща Браун.

need

- [ni:d] n 1. нужда, необходимост; to be/stand in ~ of, to have ~ of нуждая се от; to have ~ to do, etc./of doing, etc. необходимо e да направя и пр.; if ~(s) be, in case of ~ ако e нужно/стане нужда, в случай на нужда; there's no/not much ~ for anxiety няма защо/особени причини да се тревожим; няма нищо (особено) тревожно; there's no ~ for you to go there няма защо да отиваш там; 2. pl нужди, потребности; my ~s are few нуждите ми са малко, задоволявам се с малко; to attend to/to supply s.o.'s ~s задоволявам нуждите на/грижа се за някого; 3. нужда, липса; бедност, нищета; in times of/in the hour of ~ в труден момент/беда; to be in ~ беден съм. [ni:d] v 1. нуждая се/имам нужда от, трябва (ми), нужен ми e; that ~s no saying това се разбира от само себе си; that chapter ~s rewriting/to be rewritten тази глава трябва да се преработи; he didn't ~ to be reminded about it нямаше нужда да му напомнят за това; it ~s to be done трябва да се направи; does he ~ to know? необходимо ли e да знае? 2. ряд. бедствувам, в мизерия съм; 3. модален гл. 3 л. ед.ч. - need, с inf без to, pt need, без рр трябва, нужно/ необходимо e, длъжен съм; ~ you go yet? трябва ли вече да си ходиш? he ~n't go, ~ he? той няма нужда да ходи, нали? I ~ hardly tell you едва ли e необходимо да ви казвам; we ~n't have hurried нямаше защо да бързаме.

needle

- ['ni:dl] n 1. игла (шевна, за инжекция, на дърво и np.), игличка; игла/шиш/кука за плетене; as sharp as a ~ 1) остър като игла; 2) прен. умен, прозорлив; to look for a ~ in a haystack прен. търся игла в купа сено; 2. стрелка (на компас и пр.), указател; true as the ~ to the pole надежден, верн; 3. арх. обелиск; 4. арх. шпил; остра готическа кула; 5. геол. за острен/ъгловиден/иглообразен кристал; 6. остра канара/скала/планински връх; 7. стр. конзолна греда, временна подпора; 8. sl. нерви, нервна възбуда/състояние; to get the ~ ядосвам се, хващат ме нервите; to give s.o. the ~ нервирам някого. ['ni:dl] v 1. шия; промушвам с игла; ам. бродирам; 2. sl. нервирам, дразня; подстрекавам, предизвиквам; 3. ам. разг. подсилвам (питие) с добавка от неразреден спирт; 4. стр. подпирам (стена и пр.) с конзолни греди; to ~ o.'s way through/between пробивам си път през/между.

needle-bath

- ['ni:dlba:Ґ] n мед. душ със силно налягане.

needle-book

- ['ni:dlbuk] n платнено несесерче за игли.

needle-case

- ['ni:dlkeis] n несесер за игли, игленик.

needle-craft

- ['ni:dlkra:ft] n шев; бродерия.

needle-fish

- ['ni:dlfish] n зоол. 1. pipe-fish; 2. вид щука (Belone belone).

needle-lace

- ['ni:dlleis] n дантела, работена на игла; брюкселска дантела.

needle-point

- ['ni:dlpЈint] n 1. връх на игла; остър връх; 2. needle-lace.

needlecord

- ['ni:dlkЈ:d] n текст. фино рипсено кадифе.

needleful

- ['ni:dlful] n вдянат конец.

needless

- ['ni:dlis] а ненужен, непотребен; безполезен; излишен, безсмислен; (it is) ~ to say няма нужда/ излишно е да се казва, разбира се.

needlessly

- ['ni:dlisli] adv без нужда.

needlewoman

- ['ni:dlwumъn] n (pl -women) шивачка; бродирачка; жена, която умее да шие.

needlework

- ['ni:dlwъ:k] n шев, бродерия (и като професия); ръкоделие (и като учебен предмет).

needs

- [ni:dz] adv с must по необходимост; непременно; we must ~ walk няма как/щем не щем, трябва да вървим пеш; he must ~ go and get married презр. само това му липсваше, та взе, че се ожени; ~ must when the devil drives когато трябва - трябва; срещу ръжен не се рита.

needy

- ['ni:di] а беден, бедствуващ, в нужда; to be in ~ circumstances беден съм.

nefarious

- [ni'fЁъriъs] а нечестив; престъпен.

negate

- [ni'geit] v 1. отричам (съществуването на); служа като отрицание на; 2. анулирам, обезсилвам (закон и пр.).

negation

- [ni'geishn] n 1. отрицание; отричане (на същес твуването на нещо); несъвместимост; the life of an evil man is a moral ~ животът на лошия човек е несъвместим с моралните стойности; 2. нищо, небитие; фикция.

negative

- ['negъtiv] I. a 1. отрицателен (и ел., мат.,физ.); ~ sign мат. отрицателен знак, минус; ~ voice пол. право на вето; 2. без положителни качества; ~ help пасивна помощ, ненамеса; ~ criticism неградивна критика; ~ praise прeмълчаване на слабости; ~ vir tue пасивна добродетел (без да се прави нито добро, нито зло); 3. фот. негативен; II. п 1. отрицание (и грам.); отказ; вето; to answer in the ~ отговарям отрицателно, отказвам; 2. отрицателно качество; his character is made up of ~ s той има само отрицателни качества; 3. мат. отрицателна величина; 4. фот. негатив. ['negъtiv] v 1. отказвам (на), отхвърлям; не одобрявам; налагам вето на; 2. отричам, опровергавам; 3. не утрализирам (въздействие); преча на; правя безполезен.

negativism

- ['negъtivizm] n склонност към/дух на отрицание; негативизъм.

neglect

- [ni'glekt] v 1. пренебрегвам, занемарявам, изоставям, не обръщам внимание на, не се грижа за; 2. пропускам, забравям (to с inf). [ni'glekt] n 1. пренебрегване, занемаряване, изоставяне, липса на грижи/внимание; небрежност, невнимание; неизпълнение; out of/from ~ от небрежност; ~ of o.'s person небрежност към облеклото/личната хигиена и пр.; 2. занемареност, запуснатост, изоставеност; in a state of ~ изоставен, занемарен.

neglectful

- [ni'glektful] а небрежен, невнимателен (of към); ~ of o.'s appearance небрежен към външния си вид; to be ~ of o.'s family пренебрегвам семейството си.

neglige

- ['negli:jei] n фр. 1. неглиже, домашна дреха; пеньоар; халат; 2. attr свободен, широк; небрежен; неофициален (за облекло).

negligeable

- [] negligible.

negligee

- [] neglige.

negligence

- ['neglidjъns] n 1. небрежност, нехайство; неизпълнение (на задължение); culpable ~ юр. престъпно нехайство; contributory ~ юр. нехайство и от страна на потърпевшия; through ~ от нехайство; 2. занемареност; небрежен външен вид; безредие; 3. пропуск, опущение.

negligent

- ['neglidjъnt] а небрежен, невнимателен, нехаен; ~ in o.'s work небрежен в работата си; ~ of o.'s duties нехаен към задълженията си.

negligible

- ['neglidjъbl] а незначителен, съвършено ма лък, нищожен.

negotiable

- [ni'goushiъbl] а 1. обменяем; който може да се преотстъпи/ прехвърли; ~ instruments юр. ценни книжа и пр., платими на предявителя; 2. по който може да се разисква/преговаря; 3. проходим, по който може да се минава (за река, път и пр.).

negotiate

- [ni'goushieit] v 1. уговарям; уреждам (сделка и пр.); договарям се, споразумявам се (with); 2. водя преговори, преговарям (with); to ~ for peace водя мирни преговори; 3. разменям, обменям, получавам пари срещу (чек, полица); 4. разг. преодолявам, справям се с, превъзмогвам (ограда, препятствие, трудност); to ~ a curve авт. вземам завой.

negotiation

- [ni,goushi'eishn] n 1. уговаряне; уреждане; до говаряне; the price is a matter of ~ цената е по споразумение;2. pl преговори (за мир и пр.); to enter into/open/start/carry on ~s with s.o. започвам преговори с някого; to be in ~s with в преговори съм с; 3. преодоляване.

negotiator

- [ni'goushieitъ] n човек, който уговаря/преговаря; член на комисия по преговори; посредник.

negotiatress

- [ni'goushieitris] n ж.р. от negotiator.

negotiatrix

- [ni'goushieitriks] n ж.р. от nego tiator.

negress

- ['ni:gris] ж.р. от Negro.

negrillo

- [ne'grilou] n (pl -es) негър пигмей от Екваториална Африка.

negrito

- [ne'gri:tou] n (pl -es) негър пигмей от Филипинските и Малайските острови, негритос.

negro

- ['ni:grou] n (pl -es) 1. негър; 2. attr 1) негърски; the ~ States ам. ист. Южните щати; 2) n. тъмен, черен (за мравка, прилеп, маймуна); ~ spiritual spiritual«.

negroid

- ['nirgrЈid] I. а негроиден; II. n негроид.

negroism

- ['ni:grouizm] n 1. поддържане на каузата на негрите; 2. негърски израз/обичай и пр.

negus

- ['ni:gъs] n негус (император на Етиопия).

neigh

- [nei] v цвиля. [nei] n цвилене.

neighbour

- ['neibъ] n 1. съсед; 2. предмет, съседен на друг; we are nextdoor ~s къщите ни ca една до друга;3. ближен; 4. attr съседен, съседски. ['neibъ] v гранича, съседен съм (upon, with с, на).

neighbourhood

- ['neibъhud] n 1. съседство; близост; околности; in the ~ of 1) около, близо до, в съседство с, край; 2) около, приблизително (дадена сума); 2. съседи; съкварталци; 3. (добро)съседски отношения.

neighbouring

- ['neibъri¤] а съседен, близък.

neighbourliness

- ['neibъlinis] n добросъседски отношения/държане; общителност.

neighbourly

- ['neibъli] а добросъседски; дружелюбен;приятелски, любезен; общителен.

neither

- ['naiҐъ] a, pron нито единият, нито другият; ни един от двамата/двете; I like ~ of them не харесвамнито единия, нито другия. ['naiҐъ] adv, cj 1. ~... nor ни(то)... ни(то); ~ you nor I could do it нито ти, нито аз бихме могли да го направим; 2. нито пък, също не, и... не; и след отр. изр. с if; if you don't go, ~ will I ако не отидеш, и аз няма (да отида); I don't like it. - ~ do I това не ми харесва. - нито пък на мен, и на мен не ми харесва.

nelson

- ['nelsn] n борба нелсон.

nematode

- ['nemъtoud] n зоол. нематод.

nemesis

- ['nemisis] n 1. мит. Немезида (богиня на отмъщението); 2. прен. отмъщение, отплата, възмездие.

nenuphar

- ['nenjufa:] n бот. 1. бяла водна лилия, водна роза (Nymphea alba); 2. жълта водна лилия, бърдуче (Nuphar luteum).

neo-

- ['ni:ou-] pref ново-, нео-.

neocene

- ['ni:ъsi:n] n геол. неоцен.

neolith

- ['ni:ouliҐ] n археол. оръдие от неолита.

neolithic

- [,ni:ou'liҐik] а геол. неолитен; N. Period неолит, новокаменна епоха.

neologism

- [ni:'Јlъdjizъm] n 1. ез. неологизъм; 2. (склонност към) употреба на неологизми; 3. рел. нова доктрина в религията.

neologize

- [ni:'Јlъdjaiz] v ез. създавам/употребявам неологизми.

neon

- ['niъn] n хим. неон; ~ light неоново осветление; ~ sign неонова реклама.

neophyte

- ['ni:oufait] n 1. рел. неофит, новопокръстен; 2. рел. послушник; 3. новак.

neoplasm

- ['ni:ouplaezъm] n мед. новообразуване, тумор.

neoteric

- [,ni:ou'terik] а модерен, съвременен.

neozoic

- [,ni:ou'zouik] а геол. неозойски.

nepalese

- [,nepЈ:'li:z] I. а непалски; II. n ( pl без изменение) непалец.

nepali

- [ni'pЈ:li] I. а непалски; II. n 1. непалец; 2. непалски език.

nepenthe

- [ne'penҐi] n 1. поет. непентес, вълшебно питие на забравата; 2. бот. вид насекомоядно растение (Nepenthes distillatoria).

nephew

- ['nevju:] n 1. племенник; 2. ост. внук;3. ост. евф. незаконороден син.

nephology

- [ne'fЈlъdji] n наука за облаците.

nephrite

- ['nefrait] n минер. нефрит.

nephritic

- [ne'fritik] а мед. бъбречен.

nephritis

- [ne'fraitis] n мед. нефрит.

nepotism

- ['nepъtizъm] n непотизъм, семейственост.

neptune

- ['neptju:n] n мит., астр. Нептун.

nereid

- ['nitriid] n 1. мит. нереида, морска нимфа; 2. морски червей/стоного (Nereis).

nervation

- [nъ:'veishn] n бот., зоол. нервация, нервюра.

nerve

- [nъ:v] n 1. анат. нерв; 2. pl нерви, нервна система; нервност, нервно състояние; раздразнителност; истерия; ~ specialist невролог; fit of ~s нервност, раздразнение; to get on s.o.'s ~s действувам на нервите на някого; 3. хладнокръвие, самообладание; разг. нахалство, дързост; what a ~!(какво) нахалство! to have the ~ to do s.th. разг. имам дързостта да направя нещо; 4. ост. поет. сухожилие; 5. прен. сила, мъжество; 6. бот., зоол. жилка; to strain every ~ напрягам всички сили. [nъ:v] v давам сила/кураж на; ободрявам, окуражавам; to ~ o.s. to do s.th. събирам кураж/сили да направя нещо; решавам се да направя нещо.

nerve-centre

- ['nъ:v,sentъ] n 1. анат. нервен възел/център; 2. прен. ръководен/организационен център.

nerve-racking

- ['nъ:v,raeki¤] а мъчителен, нервиращ, изнервящ.

nerveless

- ['nъ:vlis] а 1. отпуснат, инертен, слаб, безсилен; 2. анат. без нерви; 3. бот., зоол. без жилки; 4. спокоен, хладнокръвен.

nervosity

- [nъ:'vЈsiti] n нервност; разтревоженост.

nervous

- ['nъ:vъs] a 1. анат. нервен, на нервите; 2. нервен, раздразнителен, със слаби нерви; 3. неспокоен, загрижен; to feel ~ бoя се, неспокоен съм; to get ~ вълнувам се, безпокоя се; ~ of doing s.th. който се бои да направи нещо; 4. силен, здрав, жилест; 5. изразителен, енергичен, жив (за стил).

nervous breakdown

- [,nъ:vъs'breikdaun] n мед. нервно разстройство.

nervure

- ['nъ:vjuъ] nervation.

nervy

- ['nъ:vi] a 1. разг. нервен, напрегнат, неспокоен; раздразнителен; плах; 2. sl. нахален, дързък; 3. поет. силен, здрав, жилав.

nescience

- ['nesiъns] n незнание, неведение (of).

ness

- [nes] n геогр. нос.

nest

- [nest] n 1. гнездо; полог; място за снасяне на яйца (на риби, насекоми и пр.); to build a ~ правя/вия/ свивам гнездо; 2. прен. гнездо, подслон, кътче, уютно местенце; 3. люпило, малки; 4. свърталище; котило; 5. серия еднакви предмета, които влизат един в друг; ~ of tables масички, които влизат една под друга; ~ of alleys лабиринт от улички; machine-gun ~ воен. картечно гнездо; it's an ill bird that fouls its own ~ не e хубаво да се говори лошо за/ злослови по адрес на близките/родината си. [nest] v 1. вия/свивам гнездо; снасям яйца в гнездо, живея в гнездо; гнездя; 2. слагам/влизам/вмествам се един в друг (за детски блокчета, дървени куклички, кутийки и пр.); 3. търся гнезда; to go ~ing ходя да търся гнезда.

nest-egg

- ['nesteg] n 1. полог (яйце); 2. прен. спестени пари, спестявания; бели пари за черни дни.

nestle

- ['nesl] v 1. настанявам (се) удобно (в легло, кресло) (down, in, into, among); сгушвам (се), притискам (се) (close to, up to); 2. сгушвам се, приютявам се.

nestling

- ['nestli¤] n малко пиле, голишар(че).

net

- [net] n 1. мрежа; 2. рибарска мрежа, серкме; 3. мрежа (за ловене на пеперуди; за коса, филе; за пазар; против комари); 4. паяжина; 5. текст. тюл; 6. прен. мрежа, капан, клопка; to walk/fall into the ~ хващам се в капана; 7. networkЄ 1; 8. тенис топка, която попада в мрежата. [net] v (-tt-) 1. хващам с/в мрежа, ловя с мрежа; 2. хвърлям/слагам мрежа в (река); 3. покривам/заграждам/преграждам с мрежа; 4. правя/плета мрежа/филе; 5. тенис пращам (топка) в мрежата; 6. футб. отбелязвам гол; 7. прен. хващам/улавям в мрежата си. [net] I. а 1. нетен, чист (за тегло, приход и пр.); ~ price окончателна/последна цена (без отстъпка); ~ cash наличност; пари в брой; без отстъпка; 2. ам. окончателен (за резултат); II. п ам. 1. нето, чиста печалба; 2. окончателна цена; 3. краен резултат. [net] v (-tt-) получавам/изкарвам си/докарвам/давам чиста печалба/доход.

netball

- ['netbЈ:l] n вид баскетбол (за момичета).

nether

- ['neъ] а ост. долен; ~ person/man краката; the ~ regions/world адът, пъкълът.

netherlander

- ['neъlъndъ] n холандец, нидерландец.

netherlandish

- ['neъlъndish] а холандски, нидерландски.

nethermost

- ['neъmoust] а най-долен; най-дълбок.

nett

- [] net I. 1.

netting

- ['neti¤] n 1. изработване на мрежи; 2. ловене на риба с мрежа; 3. (парче) мрежа; 4. текст. тюл.

nettle

- ['netl] n бот. коприва (Urtica); to grasp the ~ действувам решително/смело. ['netl] v 1. жуля/нажулвам с коприва; 2. жегвам, раздразвам.

nettle-rash

- [netlrish] n мед. копривна треска, уртикария.

network

- ['netwъ:k] n 1. мрежа, филе; 2. прен. мрежа, система (от жп линии, канали; от хотели, магазини, организации и пр.); 3. радиотранслационна мрежа;world communications ~ транслационна мрежа за радиотелевизионни предавания чрез спътници; 4. ел.верига. ['netwъ:k] v 1. прен. покривам/обхващам с мрежа; 2.предавам по радиотелевизионна транслационна мрежа.

neural

- ['njuъlъl] a 1. анат. нервен; 2. мед. неврален, нервен.

neuralgia

- [,njuъ'raeldjъ] n мед. невралгия.

neuralgic

- [njuъ'raeldjik] а мед. невралгичен.

neurasthenia

- [,njuъrъs'Ґi:njъ] n мед. неврастения.

neurasthenic

- [,njuъrъs'Ґenik] I. а неврастеничен; II. n неврастеник.

neuritis

- [njuъ'raitis] n мед. неврит.

neurology

- [njuъ'rЈlъdji] n неврология.

neuropathy

- [njuъ'rЈpъҐi] n мед. нервно заболяване.

neurosis

- [njuъ'rousis] n (pl-oses [-ousi:z]) мед. невроза.

neurotic

- [njuъ'rЈtik] I. а 1. нервен; 2. действуващ на нервната система (за лекарство); 3. разг. свръхчувствителен; II. п нервен човек, неврастеник.

neuter

- [nju:tъ] I. а 1. грам. от среден род; 2. грам. непреходен (за глагол); 3. бот. безполов; 4. зоол. полово недоразвит (за мравка, пчела и пр.); 5. неутрален; to stand ~ неутрален съм, пазя неутралитет; II. п 1. грам. среден род; in the ~ от среден род; 2. грам. непреходен глагол; 3. зоол. полово недоразвито животно; 4. кастрирано животно (особ. котка); 5. неутрален човек. [nju:tъ] v кастрирам (котка).

neutral

- ['nju:trъl] I. а 1. неутрален (и ел., хим.); 2. бот. безполов; 3. зоол. полово недоразвит; 4. неутрален, неопределен, среден (за цвят и пр.); 5. физ. безразличен (за равновесие); 6. фон. тъмен, неопределен (за звук); II. п 1. (поданик на) неутрална държава; 2. ел. неутрален/нулев проводник; 3. авт. нулево положение, положение стоп (на скоростна кутия); 4. кастрирано животно.

neutrality

- [nju:'traeliti] n неутралитет; неутралност.

neutralize

- ['nju:trъlaiz] v 1. неутрализирам (и хим.); 2. обявявам (територия) за неутрална; 3. обезвредявам, унищожавам, обезсилвам, неутрализирам.

neutron

- [nju:trЈn] n физ. неутрон.

neve

- ['nevei] n фp. геол. фирн; фирново поле.

never

- ['nevъ] adv 1. никога, нивга; ~ more/again никога вече; 2. за усилване ни, нито, нито дори, изобщо не; ~ say die не се отчайвайте; I ~ slept a wink that night изобщо не мигнах тази нощ; he ~ so much as smiled той дори не се усмихна; 3. разг. има си хас, да не би, и таз добра; you ~ left the key in the lock! има си хас да си забравил ключа на вратата! he ate half the cake! - ~! той изяде половината торта! ами! и таз добра! не може да бъде! well I ~ ! и таз добра! 4. ~ so с прил., нареч. колкото и...; be he ~ so brave колкото и да е храбър; 5. ~ the със сравн. cm. he is ~ the worse for being well-educated той не губи нищо от това, че е образован; on the ~-~ разг. на изплащане; ~ mind! нищо! няма значение! ~ is a long word/day недей се зарича.

never Never Land

- [,nevъ'nevъlaend] n 1. Северен Куинсланд (област в Австралия); 2. разг. царство на мечтите.

never-dying

- [,nevъ'daii¤] а безсмъртен (за слава и пр.); неугасващ (за пламък).

never-ending

- [,nevъr'endi¤] а вечен, безкраен, безконечен; it's a ~ job на тази работа краят є не се вижда.

never-failing

- [,nevъ'feili¤] а 1. сигурен (за средство, лекарство и пр.); 2. неизчерпаем, непресъхващ (за източник).

never-to-be-forgotten

- ['nevъtъ,bifъ'gЈtn] а незабравим.

nevermore

- [,nevъ'mЈ:] adv никога/нивга вече.

nevertheless

- [,nevъъ'les] adv, cj въпреки това, въпреки всичко.

new

- [nju:] I. a 1. нов; ~ soil целина; as good as ~ като нов; 2. нов, моден, модерен, съвременен; последен; the ~ poor/rich наскоро обеднелите/забогателите; ~ deal нова социално-икономическа политика; the N. Deal икономическата политика на Франклин Рузвелт; 3. нов, друг; още един; 4. нов, непознат; непривикнал; отскорошен; I was ~ to the job не бях още запознат с работата; I am ~ to this town не познавам още града, отскоро съм в града; ~ from school току-що свършил училище; the horse is ~ to the plough конят още не е свикнал с плуга; 5. пресен (за хляб, мляко); млад (за зеленчук, вино); неотлежал (за сирене и пр.); to turn over a ~ leaf започвам друг/нов живот; this is a ~ one on me! и това не бях чувал! II. п: the ~ новост. [nju:] adv само в съчет.: 1. с глаголи наново; to ~-build построявам наново; 2. с прил. и прич. ново-; ~-blown току-що разцъфнал; ~-coined word новоизкована дума.

new Englander

- [,nju:'i¤glъndъ] n жител на Нова Англия (в САЩ).

new Style

- ['nju:,stail] n нов стил (за григорианская календар, въведен в Англия в 1752 г.).

new Testament

- ['nju:'testъmъnt] n: the ~ библ. Новият завет.

new World

- ['nju:wъ:ld] n: the ~ Новият свят, Америка.

new Year

- ['nju:jъ:] n 1. Нова година; ~'s Day Нова година (празникът); to see the ~ in посрещам Новата година; 2. attr новогодишен.

new-born

- ['nju:bЈ:n] I. a 1. новороден; 2. възроден; II. n новородено дете.

new-corner

- [nju:,kлmъ] n новодошъл (to, in).

new-fangled

- ['nju:,fae¤gld] а пренебр. моден, нов; ултрамодерен.

new-found

- ['nju:faund] а новооткрит, новоизнамерен.

newel

- ['nju:il] n арх. централна колона на извита стъл6а; колона, подпираща перилата в дъното на стълбище; hollow/open ~ празно пространство в средата на извито стълбище.

newfoundland

- [nju:'faundlъnd] n нюфаундландско куче.

newish

- ['nju:ish] а доста/почти нов.

newly

- ['nju:li] adv 1. наскоро, неотдавна; току-що; ~ formed friendship (от)скорошно приятелство; ~ shaven току-що обръснат; 2. наново, отново; пак.

newly-weds

- ['nju:liwedz] n pl младоженци, новобрачни.

news

- ['nju:z] n pl с гл. в sing новина, вест; новини, вести, известия; items/pieces/bits of ~ новини; what (is the) ~? какво ново? нещо ново? that is ~ to me разг. не знаех това; that's no ~ това не e нещо ново; to break the ~ to s.o. съобщавам внимателно лоша новина на някого; to send no ~ of o.s. не се обаждам, не пиша; ill ~ runs/flies apace, bad ~ has wings/travels quickly лошата вест бързо стига; no ~ is good ~ щом няма известия, значи всичко e наред; ~ in brief кратки новини; to be in the ~ разг. говори се/пише се (в печата) за мен; the election is all the ~ всички говорят/всички вестници пишат за изборите; ~ cinema/theatre кино за документални и късометражни филми; ~ film кинопреглед; ~ bulletin новини, информационен бюлетин (по радиото); ~ headlines резюме на главните новини; ~ release release« 8.

news-agency

- ['njuz:,eidjъnsi] n информационна агенция/ бюро; бюро за разпространение на печата.

news-agent

- ['nju:z,eidjъnt] n продавач на вестници и списания (който има будка и пр.).

news-editor

- ['nju:z,editъ] n редактор на информационния отдел (на вестник).

news-flash

- ['nju:zflaesh] n важна кратка новина (по радиото, телевизията и в печата).

news-reel

- ['nju:zri:l] n кинопреглед.

news-room

- ['nju:zrum] n 1. читалня за вестници и списания; 2. стая на репортерите и редакторите на информационния бюлетин на вестник/радио.

news-sheet

- ['nju:zshi:t] n малък вестник (издаван на циклостил) (вж. news-letter 2.).

news-stand

- ['nju:zstaend] n вестникарска будка.

newsboy

- ['nju:zbЈi] n вестникарче.

newsbreak

- ['nju:zbreik] n ам. важна новина/събитие.

newscast

- ['nju:zka:st] n ам. рад., телев. информационен бюлетин. ['nju:zka:st] v ам. рад., телев. предавам информационен бюлетин.

newscaster

- ['nju:z,ka:stъ] n 1. говорител (за новините); 2. радиорепортер, телевизионен репортер.

newshawk

- ['nju:zhЈ:k] n ам. 1.вестникар, вестникопродавец; 2. разг. журналист, репортер.

newshound

- ['nju:zhaund] n ам. 1.вестникар, вестникопродавец; 2. разг. журналист, репортер.

newsletter

- ['nju:z,letъ] n 1. ист. ежеседмичен бюлетин с новини и пр.; 2. бюлетин за членове на клуб, дружество, съюз и пр.

newsman

- ['nju:zmъn] n (pl -men) 1. вестникар, вестникопродавец; 2. кореспондент, репортер; коментатор.

newsmonger

- ['nju:z,mл¤gъ] n клюкар.

newspaper

- ['nju:speipъ] n 1. вестник; 2. attr вестникарски, журналистически; ~ press вестниците; ~ report репортаж; the ~ world журналистите; ~ kiosk вестникарска будка.

newspaper-man

- ['nju:s,peipъmъn] n (pl -men) 1. журналист; 2. ам. собственик на вестник; 3. продавач на вестници.

newspeak

- ['nju:spi:k] n агитаторски език.

newsprint

- ['nju:zprint] n печ. вестникарска хартия.

newsvendor

- ['nju:z,vendъ] n вестникар, вестникопродавец.

newsworthy

- ['nju:z,wъ:i] а интересен, важен (като новина).

newsy

- ['nju:zi] а разг. 1. пълен с новини (за писмо и пр.); 2. ам. newsworthy.

newt

- [nju:t] n зоол. тритон (Triton cristatus).

newtonian

- [nju:'touniъn] I. а Нютонов; нютоновски; ~ mechanics класическа/Нютонова механика; II. n последовател на Нютон.

next

- [nekst] I. a 1. съседен, най-близък; the ~ Sunday after Christmas неделята след Коледа; on Friday ~, ~ Friday другия петък; ~ year догодина; the ~ house/the house ~ but one през една къща; ask the ~ man you meet запитайте първия срещнат/когото срещнете; the ~ thing to do is ceгa първото нещо, което трябва да направите, e, сега трябва да; in the ~ place второ, после, след това; your turn ~ сега e вашият ред; he is ~ before/after me той e пред/ след мен; 2. втори, най-близък (по качество, големина и np.); the ~ larger/smaller size един номер пo-голям/по-малък; the ~ city to Sofia in size вторият по големина град след София; the ~ best thing would be щом не можеш да направиш/да имаш това, то тогава най-добре е; 3. юр. най-близък (за родство и пр.); ~ friend законен попечител (който застъпва интересите на малолетен при процес); 4. ~ to 1) до, в съседство с; 2) почти; she eats ~ to nothing тя почти нищо не яде; II. п в елипт. изрази с изпуснато същ. следващ предмет/човек; the ~ to arrive was John следващият, който пристигна, беше Джон; look forward to his ~ очаквайте следващата му книга; you will hear about it in my ~ ще ви разкажа за това в следващото си писмо. [nekst] adv 1. после, след това; 2. следващия/другия път; пак; when I saw him ~ когато го видях пак/ следващия път; what ~! какво ли още ще измислят хората! [nekst] prep до, близо до, в съседство с; I can't bear wool ~ my skin не мога да търпя вълнено на голо; the thing ~ my heart това, което ми е най-скъпо/найблизко до сърцето.

nexus

- ['neksъs] n прен. връзка (и грам.).

niagara

- [nai'aegъrъ] n 1. геогр. Ниагара; 2. n. водопад; порой, потоп (и прен.); ~ of protests масови протести.

nib

- [nib] n 1. писец, перо; 2. острие, заострен край; клин, шип; 3. клюн; 4. рl счукани кафени/какаови зърна.

nibble

- ['nibl] n 1. гризане, хапане; хрупкане; кълване; I neverhad a ~ all day цял ден ни една риба не клъвна; 2. хапка; малко количество (трева и пр.).

niblick

- ['niblik] n вид пръчка за голф.

nibs

- [nibz] n pl с гл. в sing upoн. sl. важна личност/клечка; bis ~ негова светлост.

nicaraguan

- [nikъ'raegjuъn] I. а никарагуански; II. n никарагуанец.

nice

- [nais] a 1. придирчив, взискателен; предвзет; to be~ in/about o.'s food придирчив съм към ядене, злоядсъм; to speak with a ~ accent говоря предвзето; heis not too ~ about the means той не подбира твърде средствата; 2. тънък, деликатен; изискващ умение,такт и внимание; that's a very ~ point това е деликатен/щекотлив въпрос; ~ shades of meaning тънки различия в значението; 3. остър, тънък, чувствителен (за слух и пр.); тънък, фин, изящен, изискан (за вкус); 4. внимателен, подробен; грижлив, акуратен; 5. мил, добър, приятен, любезен; симпатичен; хубав; man of a ~ disposition любезен/мил човек; he was as ~ as could be той беше много/извънреднолюбезен; it is ~ of you to много мило от ваша страна, че; ~ chap симпатичен човек, симпатяга;~ dinner/garden/ dress хубава вечеря/градина/рокля;6. приличен; порядъчен; ~ people порядъчни хора;it is not a ~ story не е много прилична история; 7. разг. ирон. хубав; ~ state of affairs хубава работа; that's a ~ way to talk и таз хубава, може ли така да се приказва; 8. ~ and разг. с друго прил. доста, много, достатъчно; it is ~ and warm топличко e; the house stands ~ and high къщата има хубаво разположение - на високо; you'll be ~ and ill in the morning хубавичко ще се разболееш утре; here's a ~long one ето тази е достатъчно дълга.

nice-looking

- ['naisluki¤] а приятен, хубав, симпатичен.

nicely

- ['naisli] adv 1. добре, хубаво; to be doing ~ 1)добре съм; 2) добре работя; имам успех в работата си; 2. точно; внимателно, грижливо; that'll suit me ~ 1) това е тъкмо което търся; 2) това ми е удобно; 3. мило, любезно; he spoke very ~ about you той каза много хубави неща за вас.

niceness

- ['naisnis] n 1. придирчивост, прекалена изисканост; педантичност; 2. изисканост, финес (на вкус); чувствителност, острота, точност (на слух и пр.); 3. тънка разлика; дребна подробност; 4. любезност, приветливост; приятност; 5. приятен вкус.

nicety

- ['naisiti] n 1. точност, прецизност; to a ~ съвършено, до най-малката подробност; идеално; 2. деликатност, трудност, щекотливост; matter/point/question of great ~ много деликатен въпрос; 3. придирчивост, прекалена изисканост; педантичност; 4.обик. рl подробности, тънки различия, тънкости; 5. изтънченост, финес.

niche

- [nitsh] n 1. ниша; 2. подходящо място/занятие. [nitsh] v 1. слагам в ниша; правя ниша в; 2. намествам се/настанявам се в някое ъгълче.

nick

- [nik] n 1. щръбка, хърбел; вряз, рязка, (врязан) знак; цепка; шлиц; прорез; канал; 2. стесняване, свиване; 3. определено време; критичен момент; in the~ of time точно навреме, в критичния момент; 4. sl. затвор; полицейски участък; in good/poor ~ разг.в отлично/лошо състояние. [nik] v 1. правя рязка/щръбка; нащърбявам; назъбвам;врязвам знак в; порязвам; 2. идвам навреме; хващам (влак и пр.); 3. sl. хващам, пипвам, арестувам; 4. sl. открадвам, свивам; измамвам; обирам; 5. to~ in изпреварвам, пресрещам, пресичам (на завой - при надбягване); 6. to ~ well with давам добро поколение (при кръстосване на различни раси животни).

nick-nack

- [] knick-knack.

nickel

- ['nikъ] v 1. цвиля; 2. смея се сподавено, хихикам. ['nikъ] n sl една лира стерлинга.

nickel-plating

- ['nikl,pleiti¤] n никелиране.

nickelodeon

- [nik'loudiъn] n ам. разг. грамофон автомат.

nickname

- ['nikneim] n прякор. ['nikneim] v давам/изваждам (някому) прякор.

nicotine

- ['nikъti:n] n никотин.

nictate

- ['nikteit] v мигам; бързо отварям и затварям очи; nictating membrane зоол. мигателна ципа (особ. у птици).

nictitate

- ['niktiteit] v мигам; бързо отварям и затварям очи; nictitating membrane зоол. мигателна ципа (особ. у птици).

nide

- [naid] n гнездо/семейство фазани.

nidificate

- [ni'difikeit] v зоол. вия/правя гнездо, гнездя.

nidify

- ['nidifai] v зоол. вия/правя гнездо, гнездя.

nidus

- ['naidъs] n (pl -ses [-siz], -di [-dai]) книж. 1. място, където някои насекоми и паяци си снасят яйцата; 2. разсадник/огнище на зараза.

niece

- [ni:s] n племенница.

nietzscheanism

- ['nitshiъnizm] n фил. ницшеанство.

niff

- [nif] v sl. воня, смърдя (of). [nif] n sl. воня, смрад.

nifty

- ['nifti] a sl. 1. елегантен, моден; 2. чудесен, готин; 3. умен; 4. миризлив; 5. пъргав; делови.

niggard

- ['nigъd] n 1. скъперник, скръндза, стипца; 2. attr niggardly.

niggardly

- ['nigъdli] a 1. стиснат, свидлив; 2. мизерен, жалък (за сума). ['nigъdli] adv скъпернически, свидливо.

nigger

- ['nigъ] n 1. презр. негър, чернокож човек; 2. тъмнокафяв цвят; 3. черна какавида на няколко вида насекоми; 4. attr 1) негърски; 2) тъмнокафяв; to work like a ~ работя като вол/роб; ~ in the woodpile/aм. fence sl. нещо съмнително/нередно.

niggle

- ['nigl] v 1. губя си времето с дребни подробности; суетя се; 2. заяждам се, задирям; дразня.

niggling

- ['nigli¤] а 1. дребнав; 2. незначителен, дребен; 3. ам. тънък, изискващ много внимание; 4. ам. изработен прецизно, но без замах; 5. ситен, дребен, нечетлив (за почерк).

nigh

- [nai] adv поет., ост. 1. близо, наблизо; to come/draw ~ приближавам се, наближавам; 2. почти; едва ли не. [nai] prep близо до.

night

- [nait] n 1. нощ; вечер; all ~ (long) (през) цялата нощ, цяла нощ; at ~ нощем, нощно време; by ~през нощта, нощем; in the ~ през нощта; last ~снощи, нощес; the ~ before last по-миналата нощ/вечер; the ~ before миналата/предишната нощ/вечер; far into the ~ до късно през нощта; to be accustomed to late ~s свикнал съм да си лягам късно; to have a good/bad ~ спя добре/зле; to have a/the~ out 1) прекарвам вечерта навън (на някакво забавление); 2) имам свободна вечер (за прислуга); this is our theatre ~ тази вечер обикновено ходим на театър; to stay over ~ пренощувам, оставам за през нощта; ~ and day денонощно, непрестанно; white~ безсънна нощ; I can't sleep o' ~s не мога да спя нощем; 2. нощ, мрак, тъмнина; 3. невежество, мрак; прен. мрачни/черни дни; 4. театр. представление; вечер; first ~ премиера; Mozart ~ Моцартова вечер; 5. attr нощен; to make a ~ of it прекарвам цялата нощ в гуляй.

night letter

- ['naitletъ] n телеграма, подадена през нощта по намалена тарифа.

night-blindness

- ['nait,blaindnis] n мед. кокоша слепота.

night-cap

- ['naitkaep] n 1. нощна шапчица, боне; 2. спиртно питие преди лягане.

night-chair

- ['naittshЁъ] night-stool.

night-club

- ['naitklлb] n кабаре, бар.

night-glass

- ['naitgla:s] n къс нощен телескоп.

night-gown

- ['naitgaun] nightdress.

night-hag

- ['naithaeg] n 1. вещица (която лети нощем); 2. кошмар.

night-hawk

- ['naithЈ:k] n 1. зоол. сев.-ам. козодой (птица) (Chordeiles minon); 2. прен. нощна птица.

night-life

- ['naitlaif] n нощен живот, забавления в барове и пр. до късно през нощта.

night-light

- ['naitlait] n 1. кандило; 2. къса дебела свещ (особ. в стая на малко дете, инвалид и пр.).

night-line

- ['naitlain] n въдица, поставена за нощен риболов.

night-long

- ['naitlЈ¤] траещ цяла(та) нощ. ['naitlЈ¤] adv цяла нощ, през цялата нощ.

night-night

- ['naitnait] int разг. лека нощ!

night-owl

- ['naitaul] разг. night-hawk 2.

night-piece

- ['naitpi:s] n 1. нощен пейзаж; 2. литературно/музикално произведение, чиято тема е нощта.

night-school

- ['naitsku:l] n вечерно училище.

night-shirt

- ['naitshъ:t] n мъжка нощна риза.

night-soil

- ['naitsЈil] n човешки екскременти, извозвани нощем и използувани за наторяване.

night-stick

- ['naitstik] n ам. полицейска палка.

night-stool

- ['naitstu:l] n покрито с капак нощно гърне (със седалище).

night-time

- ['naittaim] n нощно време, нощ; at/by ~, in the ~ нощем, нощно време.

night-walker

- ['nait,wЈ:kъ] n 1. сомнамбул; 2. проститутка, нощна птица; 3. нощно животно.

night-watch

- ['naitwЈtsh] n 1. нощно дежурство (при болен и пр.); нощен пост; дежурен през нощта; 2. рl (времетраене на) нощен пост; 3. часове на безсъние.

night-watcher

- ['nait,wЈtshъ] n дежурен през нощта.

night-watchman

- [,nait'wЈtshmъn] n (pl -men) нощен пазач (на фабрика и пр.).

nightdress

- ['naitdres] n нощница.

nightfall

- ['naitfЈ:l] n свечеряване, сумрак, вечер; at ~ привечер, на мръкване.

nightie

- ['naiti] nightdress.

nightingale

- ['naiti¤geil] n 1. зоол. славей (Luscinia megarhynchos); 2. прен. отличен певец.

nightjar

- ['naitdja:] n зоол. козодой (птица) (Caprimulgus europaeus).

nightly

- ['naitli] а 1. нощен; 2. който става всяка вечер/нощ. ['naitli] adv всяка вечер/нощ.

nightman

- ['naitmъn] n (pl -men) чистач на помийни ями/клозети и пр.

nightmare

- ['naitmЁъ] n 1. кошмар (и прен.); 2. ост. вампир.

nightmarish

- ['naitmЁъrish] а кошмарен (и прен).

nights

- [naits] adv нощем.

nightshade

- ['naitsheid] n бот. 1. кучешко грозде (Solanum); 2. ам. беладона.

nigrescence

- [nai'gresъns] n книж. 1. почерняване; потъмняване; 2. чернота (на кожа), черен цвят (на кожа, очи).

nihilism

- ['naiilizm] n нихилизъм.

nil

- [nil] n нищо, нула (и сn.); three (goals to) ~ сn. три на нула; his influence is now ~ сега той няма никакво влияние.

nilotic

- [nai'lЈtik] а нилски, от/за областта на р. Нил.

nimble

- ['nimbl] а 1. жив, пъргав, чевръст, подвижен; 2. бърз, подвижен, жив (за ум); схватлив; ~-fingered сръчен (за джебчия).

nimbus

- ['nimbъs] n (pl -ses, -bi [-bai]) 1. църк. ореол; 2. метеор. дъждовен облак, нимбус.

niminy-piminy

- [,nimini'pimini] а 1. предвзет, префърцунен; 2. старомомински; 3. дребнав, педантичен; 4. бездушен.

nimrod

- ['nimrЈd] n страстен ловец.

nincompoop

- ['ninkъmpu:p] n мухльо, хапльо, глупак.

nine

- [nain] n 1. девет; деветица, деветорка; деветка (и на карти); 2. девет часа; 3. и рl девети номер/размер (на дреха и пр.); 4. ам. бейзбол отбор от девет играчи; 5. the N. деветте музи; ~ times out of ten в повечето случаи, в 90¬ от случаите, обикновено; dressed up to the ~s разг. издокаран, като от кутия изваден; екстравагантно облечен; ~ days' wonder кратковременна сензация.

ninefold

- ['nainfould] а деветорен, деветократен. ['nainfould] adv девет пъти, деветократно.

ninepence

- ['nainpъns] n девет пенса.

ninepins

- ['nainpinz] n pl (игра на) кегли.

nineteen

- [,nain'ti:n] n деветнадесет; to talk ~ to the dozen устата ми не се спира, постоянно приказвам.

ninetieth

- ['naintiiҐ] I. а деветдесети; II. n една деветдесета част.

ninety

- ['nainti] n деветдесет; the nineties деветдесетте години (на даден век, от живота на даден човек).

ninny

- ['nini] n глупак, мухльо.

ninth

- [nainҐ] I. а девети; II. n 1. една девета част; 2. муз. октава и секунда.

nip

- [nip] v (-pp-) 1. щипя, защипвам, ощипвам, прещипвам; 2. хапя, захапвам, ухапвам; 3. продупчвам, пробивам (с инструмент); 4. подрязвам, прерязвам (издънки); 5. спирам развитието на, осакатявам, развалям; 6. попарвам, поразявам (за студ, слана и пр.); хапя, щипя (за вятър, студ); 7. помрачавам, охлаждам (настроение и пр.); дразня, раздразвам; 8. sl. грабвам, хващам, сграбчвам; пипвам, арестувам; 9. sl. открадвам, задигам, завличам; 10. разг. отскачам, прескачам, изтичвам, мръдвам (обик. с up, down, across, along, round, out); just ~ across to the baker's! изтичай/отскочи до хлебаря! nip along бързам; побързвам; nip in 1) пресичам пътя на някого; измествам някого; 2) отбивам се, свръщам; 3) надничам; 4) намесвам се неочаквано в разговор; nip off 1) отрязвам; изрязвам; 2) офейквам; nip out 1) разг. бързо изваждам; 2) изтичвам; nip up 1) вдигам бързо; 2) качвам се бързо. [nip] n 1. щипане, ощипване, защипване, прещипване; ухапване, захапване; to give s.o, a ~ ощипвам някого; tool that has no ~ инструмент, който не хваща/защипва/захапва добре; there's a ~ in the air въздухът щипе/хапе; 2. хапка; глътка (обик. алкохол); 3. попарване (от слана и пр.); мраз; 4. острота, саркастична забележка, сарказъм; 5. остър вкус/дъх; 6. ам. сръбване; ~ and tuck s neck and crop (вж. neck).

nipper

- ['nipъ] n 1. нещо, което щипе/захапва (риба и пр.); 2. разг. момченце, малчуган, хлапе; помощник на количкар/уличен продавач; 3. рl малки клещи, пинцети; мальк форцепс; ticket ~s компостьор; 4. pl резци (на кон), щипци (на омар, рак); 5. рl разг. белезници.

nipping

- ['nipi¤] а остър, щипещ (особ. за студ, вятър).

nipple

- ['nipl] n 1. зърно (на гърда); зърно (на биберон); 2. газов мехур/шупла (на метал, стъкло); 3. тех. нипел; щуцер; 4. тех. дюза; 5. възвишение (на билото на планина).

nipponese

- [,nipЈ'ni:z] а японски.

nippy

- ['nipi] I. a 1. бърз, пъргав, чевръст; look ~! бързай! 2. остър, резлив (за вятър); II. п sl. келнерка, сервитьорка.

nirvana

- [,niъ'va:nъ] n 1. нирвана; 2. прен. блаженство.

nisei

- [ni:'sei] n американски гражданин от японски произход.

nisi

- ['naisai] а лат. юр. условен (за решение).

nissen hut

- ['nisn'hлt] n воен. барака от желязо и цимент.

nit

- [nit] n гнида. [nit] n sl. глупак.

nitrate

- ['naitreit] n хим. сол/естер на азотната киселина; нитрат.

nitre

- ['naitъ] n селитра.

nitric

- ['naitrik] а хим. азотен.

nitride

- ['naitraid] n хим. нитрид.

nitrify

- ['naitrifai] v нитрифицирам.

nitrite

- ['naitrait] n хим. нитрит.

nitrogen

- ['naitrъdjъn] n хим. 1. азот; 2. attr азотен.

nitrogenous

- [nai'trЈdjъnъs] а хим. азотен; съдържащ азот.

nitrous

- ['naitrъs] а хим. азотист.

nitty

- ['niti] а гнидав.

nitty-gritty

- [,niti'griti] n sl. действителност; същност; фактическо положение (обик. неприятно).

nitwit

- ['nitwit] n разг. глупак.

nix

- [niks] n sl. нищо. [niks] adv ам. несъгласие, отказ не (често с on); ~ on that game sl. тази няма да я бъде, няма го майстора. [niks] n воден дух.

nixie

- ['niksi] nix

no

- [nou] a 1. никой; никакъв; никак; или без превод, като придава отр. значение на изречението; ~ words can describe (никакви) думи не могат да опишат; she had ~ umbrella тя нямаше чадър; ~ more wine? не искате ли още малко вино? ~ one man could do it никой не би могъл да го направи сам; 2. съвсем/ далеч не; he is ~ fool той съвсем/никак не е глупав; ~ such thing нищо подобно, съвсем не; 3. забрана: ~ smoking пушенето забранено, тук не се пуши; ~ bills лепенето на афиши забранено; 4. с ger не може/не е възможно да; there is ~ pleasing him не може да му се угоди; there's ~ saying what will happen господ знае/не може да се каже какво ще стане; 5. много малък; it's ~ distance съвсем близко е; in ~ time много бързо. [nou] adv не; do you want it or ~? искаш ли го или не? whether you want it or ~ щеш не щеш; ~ more wars! никога вече война! he is ~ more a pilot than I am колкото той е летец, толкова съм и аз. [nou] n 1. отрицание; 2. отказ; 3. глас "против"; the ~es have it гласовете "против" печелят.

no man's land

- ['noumaenzlaend] n ничия земя.

no one

- ['nouwлn] рrоп, n никой.

no par

- ['nou'pa:] а фин. без номинална стойност.

no-good

- ['nougud] I. а безполезен; неефикасен; негоден; II. п негодник; некадърник.

no-show

- ['noushou] n ам. sl. неявил се пътник със запазено място.

no-trump

- ['noutrлmp] карти I. а без козове (за игра); II. п игра без козове.

noah's ark

- ['nouъza:k] n 1. библ. Ноевият ковчег; 2. модел на Ноевия ковчег и обитателите му.

nob

- [nЈb] n sl. 1. глава, кратуна, тиква; 2. вале (на цвета, който е открит) в играта крибидж. [nЈb] v (-bb-) бокс удрям по главата. [nЈb] n sl. важна клечка, големец; богаташ.

nobble

- ['nЈbl] v sl. 1. осакатявам (кон), за да не спечели състезание; 2. подкупвам (особ. жокей, за да попречи на кон да спечели състезание); 3. измамвам; открадвам; 4. получавам (и поддръжка и пр.) чрез измама; 5. хващам (престъпник).

nobby

- ['nЈbi] a sl. елегантен, шик; екстра, файн.

nobility

- [nou'biliti] n 1. благородство, великодушие; 2. аристокрация, дворянство; the ~ благородниците (като класа).

noble

- ['noubl] I. a 1. благороден (за характер, метал и пр.); възвишен; знатен, аристократичен; (of) ~ birth (от) благородно потекло; 2. величествен, величав; 3. прекрасен, чудесен, внушителен; the ~ art/science бокс; II. п 1. благородник, аристократ, дворянин, пер; 2. ист. английска златна монета.

noble-minded

- [,noubl'maindid] а благороден, великодушен.

nobleman

- ['noublmъn] n (pl -men) благородник, аристократ, пер.

noblesse

- [nou'bles] n фр. аристокрация, благородници (особ. чуждестранни); ~ oblige благородството задължава.

noblewoman

- ['noublwumъn] n (pl -women [wimin]) ж.р. от nobleman.

nobly

- ['noubli] adv 1. благородно, великодушно; 2. величаво, величествено, внушително; 3. достойно, с достоинство; ~ born от благородно потекло.

nobody

- ['noubъdi] pron никой; ~ else никой друг. ['noubъdi] n нищожество, човек без значение; съвсем неизвестен човек.

nock

- [nЈk] n 1. вдлъбнатина/рязка за тетивата на лък/стрела; 2. горният преден край на корабно платно. [nЈk] v 1. правя вдлъбнатина/рязка на лък за тетивата; 2. слагам (стрела) на тетивата.

noctambulist

- [nЈk'taembjulist] n книж. сомнамбул.

nocturn

- [] nocturne.

nocturnal

- [nЈk'tъ:nl] а нощен.

nocturne

- ['nЈktъ:n] n 1. муз. ноктюрно; 2. изк. нощен пейзаж.

nocuous

- ['nЈkjuъs] а книж. вреден; отровен.

nod

- [nЈd] v (-dd-) 1. кимам; поздравявам с кимване на глава; to ~ o.'s head кимвам с глава; to ~ assent/approval кимвам с глава в знак на съгласие; 2. клюмам; дремя; 3. не внимавам, правя грешки/пропуски; even Homer sometimes ~s дори най-големият майстор понякога греши/невинаги е на висота; 4. навеждам се, клоня на една страна, застрашавам да падна (за сграда). [nЈd] n 1. (поздрав с) кимване; 2. клюмане; дрямка; the land of N. страната на съня; on the ~ разг. 1) на кредит; 2) чисто формално съгласие, без разисквания.

noddle

- ['nЈdl] n разг. глава, тиква, кратуна.

noddy

- ['nЈdi] n sl. глупак.

node

- [noud] n 1. бот. възел, разклонение; 2. физ. възлова точка/съединение; 3. анат. възел; 4. астр. точка на пресичане на орбити; 5. мат. пресечна точка на линии.

nodi

- [] вж. nodus.

nodose

- ['noudous] а чворест, чепат; възловат, коленчат.

nodular

- ['nЈdjulъ] a 1. възлест; 2. бот. възловат, коленчест; 3. пъпковиден.

nodulated

- ['nЈdjuleitid] a 1. възлест; 2. бот. възловат, коленчест; 3. пъпковиден.

nodule

- ['nЈdju:l] n 1. малък възел; чеп, чвор; 2. бот. коленце; 3. мед. малък възел, възелче; 4. геол. включение; конкреция; валчесто образувание.

nodulose

- ['nЈdjulous] а възлест.

nodulous

- ['nЈdjulъs] а възлест.

nodus

- ['noudъs] n (pl -di [-dai]) 1. възел, чвор, чеп; 2. усложнение; 3. лит. завръзка.

noel

- [nou'el] n Коледа; коледна песен.

noetic

- [nou'etik] а 1. интелектуален; духовен; 2. отвлечен, абстрактен.

nog

- [nЈg] n 1. дървен клин, щифт; труп(че), чуканче; 2. пън. [nЈg] n 1. вид силна бира; 2. питие от яйца и алкохол.

noggin

- ['nЈgin] n 1. каничка, канче; 2. четвърт пинт (около 118 литър); 3. sl noddle.

nogging

- ['nЈgi¤] n стр. запълване с тухли на скелета на паянтова постройка.

nohow

- ['nouhau] adv sl. 1. никак, съвсем не; как да е; 2. не в изправност; не на кеф, без настроение; to fed ~ нямам настроение; to look ~ изглеждам не на кеф.

noil

- [noil] n (pl без изменение) текст. дреб.

noise

- [nЈiz] n 1. шум, глъч, глъчка, врява (и прен.); to make a ~ вдигам шум (about); to make a ~ in the world прен. вдигам голям шум (около себе си); прочувам се; to make ~s прен. реагирам, протестирам, възразявам; to make sympathetic ~s измърморвам нещо съчувствено; to have ~s in o.'s cars бучат ми ушите; without (any) ~ тихичко, без да усети никой; 2. звук (особ. силен, неприятен); 3. ост. злословие, клюка, слух; 4. pl рад. шум(ове); смущения; 5. ост. група музиканти. [nЈiz] v 1. разгласявам, разпространявам (abroad); it was ~d abroad that пусна се слух/оповестено бе, че; 2. говоря шумно; шумя, вдигам шум.

noiseless

- ['nЈizlis] а 1. безшумен, тих; 2. беззвучен, безмълвен.

noisiness

- ['nЈizinis] n шум, врява, глъчка.

noisome

- ['nЈisъm] а книж. 1. вреден, вредителен, пакостен; нездрав, нездравословен; 2. зловонен, смраден; 3. отвратителен, противен, гаден.

noisy

- ['nЈizi] а 1. шумен; който вдига (много) шум/врява; немирен, палав; to be ~ шумя, вдигам шум; 2. прен. крещящ; ярък; който се хвърля в очи, очебиен (за цвят, облекло и пр.).

nom de guerre

- [,nЈ:mdъ'gЁъ] n фp. псевдоним.

nom de plume

- [,nЈ:mdъ'plu:m] n фр. псевдоним на писател.

nomad

- ['noumaed] n 1. номад; чергар; скитник; 2. attr номадски; чергарски; скитнически.

nomadic

- [nou'maedik] nomad 2.

nomenclature

- [nou'menklъtshъ] n 1. номенклатура; 2. терминология.

nominal

- ['nЈminl] a 1. номинален; само по име/на книга, формален; фиктивен, недействителен; номинален (за стойност, цена); 2. именен, на/отнасящ се до имена; ~ list именен списък; 3. грaм. на/отнасящ се до съществително; 4. нищожен, незначителен; ~ rent нищожен наем.

nominally

- ['nЈminъli] adv 1. по име; номинално; 2. привидно, уж.

nominate

- ['nЈmineit] v 1. именувам, назовавам (по име), наричам; 2. определям (дата, място и пр.); 3. назначавам (за) (for); 4. предлагам кандидатурата на (при избори) (for); nominating convention aм. Събрание за избиране на кандидат за президент.

nomination

- [,nЈmi'neishn] n 1. назначаване (to); назначение; 2. предлагане на кандидат, поставяне на кандидатура.

nominative

- ['nominъtiv] I. a 1. гром. именителен; в именителен падеж; 2. [-neitiv] назначен, неизборен; II. п грам. именителен падеж; дума в именителен падеж (напр. подлог).

nominator

- ['nЈmineitъ] n 1. човек, който назначава/предлага за кандидат; 2. мат. знаменател.

nominee

- [,nЈmi'ni:] n човек, предложен/определен за кандидат.

non compos

- [nЈn'kЈmpъs] n юр. невменяем.

non compos mentis

- [nЈn'kЈmpъs] n юр. невменяем.

non-

- [nЈn] pref не; който не е; който не може да; който няма; обратно на; несвързан с.

non-U

- [,nЈn'ju:] а разг. 1. който не е характерен за висшето общество; 2. който не е на мода; 3. вулгарен, простонароден.

non-acceptance

- [,nЈnъk'septъns] n неприемане.

non-addictive

- [,nЈnъ'diktiv] а към който не се привиква (зa лекарство и пр.).

non-affiliated

- [,nЈnъ'filieitid] а нечленуващ в никаква професионална организация.

non-aggression

- [,nЈnъ'greshn] n пол. ненападение.

non-aligned

- [,nЈnъ'laind] а пол.неангажиран, необвързан; неутрален.

non-alignment

- [,nЈnъ'lainmъnt] n пол. неангажираност, необвързаност; неутралитет.

non-attendance

- [,nЈnъ'tendъns] n отрьствие от учебни занимания и пр.

non-belligerent

- [,nЈnbъ'lidjъrъnt] nол. I. а невоюващ; II. п невоюваща страна

non-collegiate

- [,nЈnkъk'li:djiъt] а 1. който не е от колеж (за студент); 2. който е без колежи (зо университет).

non-com

- ['nЈn'kЈm] n рaзг. ськр. от non-commissioned officer.

non-combatant

- [,nЈn'kЈmbъtъnt] I. a 1. нестроеви, тилов; 2. цивилен; II. п 1. тиловак; 2. цивилен.

non-commissioned officer

- ['nЈnkъ,mishъnd'Јfisъ] n подофицер, сержант.

non-committal

- [,nЈnkъ'mitl] а 1. без ясно изявено становище/отношение, уклончив; 2. неясно определен.

non-compliance

- [,nЈnkъm'plaiъns] n 1. неподчинение; 2. несъгласие; 3. неспазване, несъобразяване (with).

non-conductor

- [,nЈnkъn'dлktъ] n физ. непроводник; изолатор.

non-confidence

- [,nЈn'kЈnfidъns] n: ~ motion парл. предложение за вот на недоверие.

non-content

- ['nЈnkъntent] n 1. недоволен/несъгласен човек, нрдоволник; 2. член на английската горна камара, който гласува против.

non-cooperation

- ['nЈnkou,Јpъ'reishn] n нежелание за сътрудничество; неподчинение; бойкотиране.

non-effective

- [,nЈni'fektiv] воен. I. а негоден за военна служба; II. п човек, негоден за военна служба.

non-ego

- [,nЈn'egou] n фил. всичко, което не е "аз"; външният/обективният свят.

non-essential

- [,nЈni'senshl] I. а несъществен; II. п дреболия, дребна/маловажна работа.

non-event

- [,nЈni'vent] n събитие, което се оказва под очакванията/ам. което не е станало.

non-feasance

- [,nЈn'fi:zъns] n юр. неизпълнение на задължение.

non-ferrous

- [,nЈn'ferъs] а цветен (за метал).

non-fiction

- [,nЈn'fikshъn] n до кументална/научна литература, есета и пр.

non-hero

- ['nЈn'hiъrou] n ам. антигерой.

non-human

- [,nЈn'hju:mъn] а който не е от човешката раса.

non-interference

- [,nЈnintъ'fiъrъns] n ненамеса, невмешателство.

non-intervention

- [,nЈnintъ'venshn] n ненамеса, невмешателство.

non-iron

- [,nЈn'aiъn] а който не се глади (за плат).

non-jury

- [,nЈn'djuъri] а юр. разгледан без съдебни заседатели (за процес).

non-metal

- [,nЈn'metl] n хим. металоид, неметал.

non-natural

- [,nЈn'naetsh] а който е вън от кръга на естественото.

non-observance

- [,nЈnъb'zъ:vъns] n неспазване, несъблюдаване; нарушение.

non-pareil

- ['nЈnpъreil] I. а безподобен, който няма равен на себе си, несравним; II. п 1. безподобен човек; нещо единствено по рода си, уникум; 2. сорт ябълка; 3. печ. нонпарей.

non-party

- ['nЈn,pa:ti] а безпартиен.

non-payment

- [,nЈn'peimъnt] n неизплащане (на дълг и пр.).

non-person

- ['nЈn'pъ:sn] n 1. пол. минало величие в немилост; 2. нищожество, нищожен човек; прен. нула.

non-productive

- [,nЈnprъ'dлktiv] а 1. незает в производството; който е служещ; 2. непродуктивен, непроизводителен; нецелесъобразен.

non-proliferation

- ['nЈnprou,lifъ'reishn] n пол. ограничаване на разпространението на ядрено оръжие.

non-representational

- ['nЈnre,prizъn'teishъnl] а изк. абстрактен.

non-resident

- [,nЈn'rezidъnt] I. a 1. неживеещ в дадено място; временно живеещ някъде; 2. приходящ (за ученик и пр.), който е екстернант; II. п 1. човек, който не живее постоянно някъде; временен жител (курортист, турист); 2. свещеник, който не живее в енорията си; 3. човек, който не е отседнал в даден хотел и пр., посетител; meals served to ~s в ресторанта се приемат и външни лица (не гости на хотела); 4. екстернант (ученик).

non-scheduled

- [,nЈn'shedju:ld] а извънреден; който не е по разписание.

non-sequitur

- [,nЈn'sekwitъ] n лат. нелогичен извод.

non-skid

- [,nЈn'skid] а авт. направен/пригоден да не се плъзга/да не боксува (за гума).

non-slip

- [,nЈn'slip] а авт. направен/пригоден да не се плъзга/да не боксува (за гума).

non-smoker

- [,nЈn'smoukъ] n 1. непушач; 2. жп. купе за непушачи.

non-starter

- [,nЈn'sta:tъ] n 1. кон, записан за състезание, но не участвувал в него; 2. прен. човек без всякакви изгледиза успех.

non-stop

- [,nЈn'stЈp] I. а 1. жп. който не спира на междинни спирки; 2. ав. без прекъсване (за полет); II. n влак, който не спира на междинни спирки, бърз влак. [,nЈn'stЈp] adv без спиране/прекъсване/прекачване.

non-union

- [,nЈn'ju:njъn] а нечленуващ в професионален съюз.

non-use

- [,nЈn'ju:s] n 1. нeизnoлзувaнe; 2. юр. нeупpaжнявaнe на право.

non-violence

- [,nЈn'vaiъlъns] n неизползване на насилие/насилствени методи.

non-voter

- [,nЈn'voutъ] n 1. човек, който не гласува; 2. човек, който няма право да гласува.

nonage

- ['nounidj] n непълнолетие.

nonagenarian

- [,nounъdji'nЁъriъn] I. а деветдесетгодишен; II. п деветдесетгодишен човек.

nonary

- ['nounъri] I. а девeторен; II. п група от девет неща.

nonce

- [nЈns] n: for the ~ само/специално за дадения случай; временно; ~ word ез. дума, образувана само за даден случай.

nonchalance

- ['nЈnshъlъns] n безгрижие; равнодушие.

nonchalant

- [,nЈnshъlъnt] а безгрижен; равнодушен.

nonconformist

- [,nЈnkъn'fЈ:mist] n 1. сектант (и рел.); 2. свободомислещ човек; 3. attr сектантски.

nonconformity

- ['nЈnkъn'fЈ:miti] n 1. непринадлежност към официалната църква, разколничество, сектантство; 2. рел. събир. схизматици, разколници, сектанти; 3. неподчинение; несъобразяване (to); 4. несъответствие.

nondescript

- ['nЈndiskript] I. а мъчноопределим, неопределен; безличен, невзрачен; II. п мъчноопределим/неопределен човек/нещо.

nondurable

- [,nЈn'djuъrъbl] а 1. недълготраен, краткотраен, непродължителен; 2. търг. подлежащ на разваляне.

none

- [nлn] pron indef никой, никои, ни един; никакъв; нищо; ~ of us никой от нас; he is ~ of my friends той не ми e никакъв приятел; he has money and I have ~ той има пари, а аз нямам; ~ were left не останаха, свършиха се; I'll have ~ of it! не ми минават/да ги нямаме такива! ~ of that! стига! престани! ~ of your games/tricks! да ги нямаме такива номера! [nлn] adv никак, ни най-малко, съвсем не; I am ~ the better for it съвсем не ми e по-добре от това, от това за мен няма никаква полза; he did it ~ too well той не го направи никак добре; the pay is ~ too high заплатата съвсем не е голяма.

nonentity

- [nЈ'nentiti] n 1. небитие; 2. нещо несъществуващо, измислица; 3. нищожество, нула.

nonesuch

- [] nonsuch.

nonetheless

- [,nлnъ'les] adv въпреки това/всичко.

nonillion

- [nou'niljъn] n нонилион (ам. и фр. единица, последвана от тридесет нули; англ. и нем. единица, последвана от петдесет и четири нули).

nonperishable

- [,nЈn'perishъbl] I. а траен, който не се разваля бързо; II. п рl тьрг. трайни хранителни продукти.

nonplus

- [,nЈn'plлs] n слисаност, смайване, обърканост; to be at/in a ~ не знам накъде/как да отговоря; виждам се в чудо; to put/drive/reduce to a ~ поставям натясно/в затруднение. [,nЈn'plлs] v (-ss-) обърквам, смущавам, затруднявам, озадачавам.

nonsense

- ['nЈnsъns] n 1. безсмислица, абсурд; нелепости, глупости; to make ~ of превръщам в безсмислица; it will knock/take the ~ out of s.o./s.o.'s head това ще го вразуми/ще го направи човек; I want no more of your ~ стига с твоите глупости; to take/stand no ~ (from) 1) не позволявам да се подиграват с мен; не търпя глупости; 2) не се шегувам, не си поплювам, пипам здраво; 2. attr безсмислен; ~ verses безсмислена хумористична поезия. ['nЈnsъns] int глупости!

nonsensical

- [nЈn'sensikl] а безсмислен, нелеп, глупав.

nonsuch

- ['nлnsлtsh] n 1. безподобен/несравним човек, човек, който няма равен на себе си; нещо безподобно/несравнимо, образец на съвършенство; 2. бот. вълча (жълта) люцерна (Medicago lupulina).

nonsuit

- [,nЈn'sju:t] n юр. отхвърляне на иск, прекратяване на дело.

noodle

- [nu:dl] n глупак, бунак. [nu:dl] n обик. рl юфка.

nook

- [nuk] n кът(че), ъгъл(че); скрито местенце; to search every ~ and corocr/cranny търся навсякъде; cosy ~ приятно кътче.

noon

- [nu:n] n 1. пладне (и high ~); at ~ по обед, в 12 часа; 2. кулминационна точка, връх, зенит, разцвет; 3. attr пладнешки.

noonday

- ['nu:ndei] n 1. (времето около) пладне; 2. attr пладнешки, обеден.

noontide

- ['nu:ntaid] n пладне, обед.

noose

- [nu:s] n 1. клуп, примка (и прен.); to put o.'s head/neck in a ~ слагам си сам въжето; сам се провалям; 2. ласо; 3. връзка, хомот, ярем. [nu:s] v 1. улавям с примка/ласо, впримчвам; 2. правя клуп на; връзвам на клуп.

nope

- [noup] int sl. не!

nor

- [nЈ:] сj също така не; нито; neither-~ нито-нито; ~ yet нито пък; I didn't see him, ~ did she не ro видях, не го видя и тя/тя също не го видя; I said I had not seen him, ~ had 1 казах, че не съм го видял, и така си е/това е самата истина; all that is true, ~ must we forget it всичко това е вярно и да не забравяме, че е така.

nor'

- [nЈ:] ськр. от north.

nor'-wester

- [nЈ:'westъ] north-wester.

nordic

- ['nЈ:dik] I. а северен (от германската раса, скандинавски); II. п жител на скандинавските страни, Финландия и Исландия.

norfolk jacket

- [,nЈ:fъk'djъkit] n спортно сако с колан.

norm

- [nЈ:m] n 1. норма (и на поведение); образец; правило; стандарт; 2. дневна норма (в производство и пр.); режим; условия; 3. биол. типичен строеж.

normal

- ['nЈ:ml] I. а 1. нормален, правилен, обикновен, редовен; типичен; 2. геом. перпендикулярен; II. п 1. обикновено състояние; to get back/return to ~ нормализирам се; 2. мед. нормална температура; 3. геом. нормала, перпендикуляр; 4. (риз. средно число; 5. хим. еднонормален разтвор; ~ school педагогическо училище (вьв Франция и пр.).

normalcy

- ['nЈ:mъlsi] n нормалност, обикновено състояние.

normality

- ['nЈ:'maeliti] n нормалност, обикновено състояние.

normalize

- ['nЈ:mъlaiz] v нормализирам.

normally

- ['nЈ:mъli] adv обикновено, по правило.

norman

- ['nЈ:mъn] I. а нормански; the ~ Conquest завладяването на Англия от норманите (1066 г.); ~ style арх. романски стил в Нормандия (X—XI в.) и в Англия (XI-XII в.); II. п 1. норманец; 2. нормански френски език.

normative

- ['no:mъtiv] а нормативен.

norse

- [nЈ:s] I. a 1. норвежки; 2. старонорвежки; II. п 1. норвежки език; Old ~ старонорвежки; 2. старият език на Скандинавския полуостров.

norse-man

- ['nЈ:smъn] n (pl -men [-men]) 1. норвежец; 2. древен жител на Скандинавския полуостров; викинг.

north

- [nЈ:Ґ] n 1. север; room facing ~ стая със северно изложение; 2. обик. N. северна област; северна част на страна; to the ~ (of) на/към север, в северна посока (от); the N. (Country) Северна Англия; 3. северен вятър. [nЈ:Ґ] a 1. северен (за изложение, вятър), 2. разположен на север. [nЈ:Ґ] adv на/към север, в северна посока; to go ~ пътувам на север/в северна посока; ~ of на север/северно от; it lies ~ and south простира се от север към юг; due ~ право на север; ~ by east мор. един румб източно от север.

north-countryman

- ['nЈ:Ґ,kлntrimъn] n обитател на Северна Англия.

north-east

- [nЈ;Ґ'i:st] n североизток. [nЈ;Ґ'i:st] а североизточен. [nЈ;Ґ'i:st] adv към североизток.

north-easter

- [,nЈ:Ґ'i:stъ] n североизточен вятър.

north-easterly

- [,nЈ:Ґ'i:stъli] a 1. разположен на североиз

north-eastern

- [,nЈ:Ґ'i:stъn] а разположен на североизток.

north-eastward

- [,nЈ:Ґ'i:stwъd] I. а североизточен; II. n североизток. [,nЈ:Ґ'i:stwъd] adv в североизточна посока.

north-eastwards

- [,nЈ:Ґ'i:stwъdz] adv в североизточна посока.

north-west

- [,nЈ:Ґ'west] n 1. северозапад; 2. attr северозападен. [,nЈ:Ґ'west] adv към северозапад, в северозападна посока.

north-westerly

- [,nЈ:Ґ'westъli] а северозападен.

north-westward

- [,nЈ:Ґ'westwъd] adv към северозапад, в северозападиа посока. [,nЈ:Ґ'westwъd] I. а обърнат към северозапад; II. п северозапад.

north-westwards

- [,nЈ:Ґ'westwъd] adv към северозапад, в северозападиа посока.

northbound

- [,nЈ:Ґ'baund] а пътуващ в северна посока/към север.

norther

- ['nЈ:ъ] n ам. студен вятър/буря от север (в юж. сев. ам. щamu).

northerly

- ['nЈ:ъli] а 1. северен (за вятьр); 2. обърнат/насочен към север. ['nЈ:ъli] adv към север, в северна посока.

northern

- ['nЈ:n] а северен; ~ lights северно сияние.

northerner

- [,nЈ:ъnъ] n 1. северняк; 2. човек от северните щати в САЩ.

northernmost

- [,nЈ:ъnmoust] а най-северен.

northland

- ['nЈ:Ґlъnd] n поет. север; северна част на страна; северна страна.

northman

- ['nЈ:Ґmъn] n (pl -men [-men]) скандинавец.

northward

- ['nЈ:Ґwъd] adv на север, в северна посока. ['nЈ:Ґwъd] а обърнат към север.

northwardly

- ['nЈ:Ґwъdli] adv към север, в северна посока. ['nЈ:Ґwъdli] a северен (за вятър).

northwestern

- [,nЈ:Ґ'westъn] а северозападен.

norwegian

- [nЈ:'wi:djъn] I. а норвежки; 11. п 1. норвежец; 2. норвежки език.

nose

- [nouz] n 1. нос; ~ to ~ лице срещу лице; under your very ~ , right under your ~ прен. под носа ти; to hold o.'s ~ запушвам си носа; 2. обоняние; усет, нюх, проницателност, прозорливост; to have a good ~ (for) имам тънък усет (за); to have a bad ~ (for) нямам усет (за); 3. аромат, букет (на чай и пр.); 4. предна част, нос (на кола, кораб и пр.); 5. отвор, отвърстие (на духало и пр.), струйник (на маркуч); 6. sl. шпионин, доносник; before o.'s ~ право пред себе си; to bite/cut off o.'s ~ to spite o.'s face от злоба към някого навреждам на себе си; to follow o.'s ~ 1) вървя право пред себе си; 2) вървя наслуки/където ми видят очите; 3) водя се по усета/инстинкта си; to look down/turn up o.'s ~ at гледам отвисоко на; to make/pull a long ~ at правя дълъг нос на; to measure ~s блъсваме се един в друг; to pay through the ~ плащам скъпо и прескъпо, излиза ми през носа; to poke/put/thrust/stick o.'s ~ in s.o.'s affairs пъхам си носа/гагата/меся се в работите на някого; to keep o.'s ~ out of не се бъркам в, не си навирам носа в; to keep o.'s ~ clean държа се прилично; избягвам неприятности; to put s.o.'s ~ out of Joint измествам някого; смачквам му фасона (като го измествам); to rub s.o.'s ~ in it натривам носа на някого; to wipe s.o's ~ измамвам/изигравам някого; with o.'s ~ in the air с вирнат нос; on the ~ sl. съвсем точно. [nouz] v 1. мириша, душа, надушвам, подушвам (и прен.); 2. вра се, навирам се, пъхам си носа навсякъде; търся, диря (after, for); 3. надушвам; откривам; узнавам; досещам се; обяснявам си; отгатвам; 4. трия/търкам носа си в; пъхам си носа в; 5. мор. пробивам си път, напредвам, плавам (за кораб); nose about/around душа (и прен.), навирам си носа; nose out 1) надушвам, подушвам (и прен.); проследявам, откривам; 2) придвижвам се/измъквам се бавно/рнимателно.

nose-bag

- ['nouzbaeg] n 1. торба за зоб; 2. разг. чанта с провизии.

nose-band

- ['nouzbaend] n долният ремък на юзда.

nose-bleed

- ['nouzbli:d] n мед. кръвотечение от носа.

nose-cone

- ['nouzkoun] n воен. главна (носова) част (на снаряд, ракета).

nose-dive

- ['nouzdaiv] n ав. пикиране. ['nouzdaiv] v ав. пикирам.

nose-piece

- ['nouzpi:s] n 1. nose-band; 2. накрайник на микроскоп, където е обективът; 3. част на шлем над носа; част от рамка на очила над носа.

nose-rag

- ['nouzraeg] n sl. носна кърпа.

nosed

- [nouzd] а издаден.

nosegay

- ['nouzgei] n китка, букет.

nosey

- [] nosy.

nosh

- [nЈsh] n разг. храна; ~-up хубаво хапване. [nЈsh] v разг. хапвам си.

nosing

- ['nouzi¤] n 1. ръб на стъпало; 2. арх. ръб на стена със защитна ивица.

nosology

- [nЈ'sЈlъdji] n мед. нозология (класификация на болестите).

nostalgia

- [nЈ'staeldjiъ] n носталгия.

nostalgic

- [nЈ'staeldjik] а носталгичен.

nostril

- ['nЈstril] n ноздра.

nostrum

- ['nЈstrъm] n 1. цяр за всичко, пенкилер; 2. разковниче.

nosy

- ['nouzi] а 1. с голям нос; 2. sl. любознателен; любопитен; ~ parker разг. много любопитен човек, който се меси в чуждите работи; 3. миризлив, със силна миризма.

not

- [nЈt] adv 1. отр. на модални, спомагателни и смислови гл., ост. след смислов гл. не; I do ~ know, ост. I know ~ не зная; 2. с part, inf, ger не; ~ knowing, I cannot say тъй като не знам, не мога да кажа; I asked him ~ to come помолих ro да не идва; you were wrong in ~ telling him сбърка, че не му каза; 3. елиптично след гл. като think, hope, seem и пр. не; can you see him tomorrow? - I'm afraid ~ - можеш ли да го видиш утре? - боя се, че не (мога); will it rain again? - I hope ~ - пак ли ще вали? - надявам се, че няма (да вали); if it clears, we will go out if ~ , ~ ако се проясни, ше излезем, ако не няма; I would as soon do it as ~ повече съм наклонен да го направя, отколкото не; 4. в сьчет. не; ~ a few не малко, мнозина; ~ seldom не рядко; ~ a bit of it ни най-малко; ~ but макар че; ~ but that макар и да; ~ but what не че; ~ that не че; 5. емфатично ни, нито; ~ one ни един; ~ a thing абсолютно нищо; 6. емфатиччо с повторено мест. след отр. изр.; I will ~ go there, ~ I че аз няма да ида там, няма, аз да ида там никога!

nota bene

- [,noutъ'bi:ni] v imp лат. забележки (ськр. nb, NB).

notability

- [,noutъ'biliti] n 1. знаменитост; 2. значение, значителност.

notable

- ['noutъbl] I. а 1. забележителен; бележит. виден, изтъкнат, прочут; 2. ост. способен, чевръст, къщовен (за домакиня); II. п първенец, видна личност; ист. нотабил.

notably

- ['noutъbli] adv 1. значително; 2. изключително, извънредно, особено; 3. забележимо, видимо.

notarial

- ['nou'tЁъriъl] а юр. нотариален.

notarize

- ['noutъraiz] v юр. заверявам нотариално.

notary

- ['noutъri] n нотариус (и ~ public); ~'s office нотариат.

notate

- [nou'teit] v 1. означавам със знаци, цифри и пр.; 2. муз. нотирам.

notation

- [nou'teishn] n 1. бройна система за означаване със знаци, цифри и пр.; 2. муз. нотиране; musical ~ ноти; 3. система за означаване, нотация; phonetic ~ фонетична транскрипция; arithmetical ~ аритметични знаци.

notch

- [nЈtsh] n 1. изрез; прорез; рязка; вдлъбнатина; дълбей; бразда; щръбка, нащърбеност; 2. зъб (на храпово колело); 3. ам. проход, клисура; 4. разг. степен, равнище, ниво. [nЈtsh] v 1. издълбавам, врязвам; правя рязка/изрез (на рабош и пр.); прокарвам V-образен канал; 2. назъбвам; 3. to ~ up разг. постигам (нов рекорд); 4. бележа, отбелязвам (и с up, down).

notch wheel

- ['nЈtsh'wi:l] n храпово колело.

notched

- [nЈtsht] a 1. издълбан с дълбеи/резки/бразди; нащърбен; 2. назъбен, зъбчат.

note

- [nout] n 1. обик. pl бележка; to make/take a ~ of записвам си, вземам си бележка за; to take ~ of вземам си бележка от, вземам под внимание; to make a mental ~ of запомням, вземам си бележка за; to make/take a careful/good/due ~ of вземам си добра бележка от; to take ~s записвам, водя си записки; 2. забележка, обяснителна бележка, тълкуване, пояснение; 3. писъмце, бележка; 4. фин., юр. запис (на заповед), полица (обик. ~ of hand, promissory ~); 5. банкнота; 6. (дипломатическа) нота; 7. муз. нота (и ~ of music, musical ~ ); звук, тон; to write down in ~s нотирам; 8. песен (на птичка); 9. клавиш; 10. тон, нотка; to change o.'s ~ променям тона, запявам друга песен; to sound a ~ of warning предупреждавам; to sound the ~ of war говоря за война; to strike/hit the right ~ отразявам правилно; попадам в тон (в дадено общество, компания); to sound a false/the wrong ~ свиря/пея фалшиво, фалшивя; to strike a false/the wrong ~ удрям фалшива нота; звуча фалшиво (и прен.); 11. отличителен знак/белег, характерна черта/особеност, признак; 12. препинателен знак; 13. ост. клеймо, петно; ~ of infamy позорно петно; 14. репутация, известност, реноме; scientist of ~ изтъкнат/известен/виден учен; 15. внимание; to take ~ of обръшам внимание на. [nout] v 1. наблюдавам, забелязвам, долавям, схващам; 2. отбелязвам (си), записвам (си) (и с down); 3. снабдявам с пояснителни бележки.

notebook

- ['noutbuk] n 1. бележник, тефтерче, тетрадка; 2. преносим компютър.

notecase

- ['noutkeis] n портфейл.

noted

- ['noutid] а виден, бележит, прочут, известен (for).

noteless

- ['noutlis] а 1. незабележителен, незначителен; 2. немузикален.

notepaper

- ['nout,peipъ] n хартия за писма.

noteworthy

- ['nout,wъ:i] a дocтoeн зa внимaниe/oтбeлязвaне, забележителен.

nothing

- ['nлҐi¤] n 1. нищо; ~ else than/(else) but нищо друго освен; само; чисто и просто; ~ if not преди всичко; извънредно, крайно; ~ special/разг. very much нищо особено; ~ less than ни повече, ни помалко от, направо, не друго, а; чисто и просто; ~ short of едва ли не, почти; for ~ напразно, залудо; безполза;безплатно,безвъзмездно; ~ of value нищо ценно; ~ of the kind нищо подобно; all to ~ всичко напразно; apropos of ~ без никакъв повод; без всякаква връзка; there is ~ for it but to не остава нищо друго, освен да; to have ~ for it but to не ми остава нищо друго/нямам друг избор, освен да; ~ to, as ~ compared with/to нищо в сравнение с/пред; to have ~ to do нямам какво да правя; to be/mean ~ to s.o. не представлявам интерес за някого; that is ~ to 1) това не засяга/вълнува (някого); 2) това не може да се сравни с; ~ doing разг. няма го майстора, тая няма да я бъде; to be for ~ нямам никакво значение; не играя никаква роля (in); to come to ~ не постигам целта си; нямам никакъв успех, пропадам, провалям се; no ~ след отр., шег., разг. ни, нищо; he has no house, no home, no ~ той няма ни къща, ни дом, ни нищичко; 2. нищожество; дреболия; more ~ дребна работа; the little ~s of life дребните неща в живота; 3. небитие; 4. мат. нула; to be ~ безверник/атеист съм. ['nлҐi¤] adv никак, съвсем/далеч не, ни най-малко; ~ like so/as good далеч/съвсем не толкова добър; the house is ~ near as large as I expected къщата съвсем не e толкова голяма, колкото очаквах.

nothingness

- ['nлҐi¤nis] n 1. нищо, небитие; 2. нищожност, незначителност, маловажност, баналност; дреболия.

notice

- ['noutis] n 1. съобщение, известие; предупреждение; ~ to quit предупреждение да напусне (за наемател); at a moment's ~ при първо поискване; всеки момент, незабавно, ей сега; без много да му мисля; at/on short ~ в кратък срок, без да имам време да се подготвя, на бърза ръка, веднага; till further ~ до второ разпореждане; without ~ без предупреждение; to give ~ уведомявам/известявам/предупреждавам за напускане и пр.; to give s.o. a month's ~ съобщавам някому, че ще бъде уволнен след един месец; 2. надпис (предупредителен и пр.); 3. обява, обявление; известие, антрефиле, бележка (в печата); 4. внимание; s.th. beneath o.'s ~ нещо, незаслужаващо внимание; to bring to s.o.'s ~ осведомявам някого за, обръщам някому внимание върху; to come under/catch s.o.'s ~ привличам вниманието на някого; to come into ~ ставам център на/обръщам внимание; to escape s.o.'s ~ оставам незабелязан; to take ~ (of) забелязвам, обръщам внимание (на); to take no ~ (of) не обръщам внимание (на); игнорирам; 5. рецензия, отзив, критична бележка, преглед (в печата). ['noutis] v 1. забелязвам, обръщам внимание (на); 2. отбелязвам, изтъквам, подчертавам, споменавам; 3. съобщавам/известявам предварително (на), предупреждавам; 4. рецензирам, давам отзив за, правя преглед на; 5. отнасям се внимателно/любезно/ учтиво към; почитам, уважавам.

notice-board

- ['noutisbЈ:d] n 1. дъска за обяви; 2. предупредителен надпис.

noticeable

- ['noutisъbl] а 1. забележим; осезаем, осезателен, видим, явен, очевиден; 2. заслужаващ внимание; 3. забележителен.

notifiable

- ['noutifaiъbl] а за който трябва да се съобщи на здравните органи (за болест).

notification

- [,noutifi'keishn] n 1. съобщение, известяване, известие, уведомяване (на властите за раждане, смърт, заразна болести и пр.); нотификация; 2. обява, обявление.

notify

- ['noutifai] v 1. съобщавам, известявам (за), донасям (на), осведомявам, уведомявам; to ~ s.o. of s.th. to ~ s.o. that съобщавам някому за нещо/че; to ~ the police of a loss, to ~ a loss to the police съобщавам на полицията за нещо загубено; 2. обнародвам, оповестявам, разгласявам.

notion

- ['noushn] n 1. понятие, идея (и фил.), представа (of за); he has no ~ of discipline той няма понятие от дисциплина/не знае какво значи дисциплина; 2. възглед, мнение, схващане; теория (of); to have a ~ that поддържам мнението, че; 3. намерение; желание; хрумване, прищявка; he has no ~ of obeying той няма намерение да се подчини/да бъде послушен; he has the ~ of selling our house хрумнало му да продаде къщата ни; 4. способност; знание; 5. ам. рl дреболии, джунджурии, дребни полезни уреди; 6. pl галантерия, галантерийни стоки; 7. лог. клас, категория.

notional

- ['noushъnl] а 1. умозрителен, спекулативен; отвлечен, абстрактен; идеен; ~ content идейно съдържание; 2. въображаем; 3. грам. смислов.

notoriety

- [,noutъ'raiъti] n 1. известност; именитост; 2. лоша слава; 3. знаменитост (за човек).

notorious

- [nou'tЈ:riъs] а 1. всеизвестен, общоизвестен; it is ~ that всеизвестно e, че; 2. прословут, прочут, с лоша слава/име (as, for); he is ~ for his goings-on той се ползва с лоша слава (заради поведението си).

notwithstanding

- [,nЈtwiҐ'staendi¤] prep въпреки. [,nЈtwiҐ'staendi¤] adv все пак, въпреки всичко. [,nЈtwiҐ'staendi¤] cj ост. макар че/и (that).

nougat

- ['nu:ga:] n нуга.

nought

- [nЈ:t] n 1. нищо; to bring to ~ съсипвам, разорявам, опропастявам; свеждам до нула; to come to ~ нямам (никакъв) успех, пропадам, провалям се; to set at ~ не смятам за нищо; не искам да зная за; 2. мат. нула (и прен.); ~s and crosses кръстчета и нули (детска игра).

noun

- [naun] n съществително име.

nourish

- ['nлrish] v 1. храня, поддържам; отхранвам; изхранвам, отглеждам; 2. торя, наторявам; 3. храня, тая в душата си, питая.

nourishing

- ['nлrishi¤] а хранителен, питателен.

nourishment

- ['nлrishmъnt] n 1. хранене; 2. храна; прехрана, препитание.

nous

- [naus] n 1. фил. ум, разум, разсъдък, интелект; 2. разг. пипе, акъл, здрав разум.

nouveau riche

- [,nu:vou'ri:sh] n фр. (pl nouveaux riches [,nu:vou'ri:sh]) новобогаташ.

nova

- ['nouvъ] n (pl -vas, -vae [-vi:]) астр. звезда, която свети много силно за известно време.

novation

- [nъ'veishn] n юр. новация.

novel

- ['nЈvl] а 1. нов, нововъведен, непознат досега; 2. необикновен, странен, оригинален. ['nЈvl] n лит. роман; short ~ новела, повеет.

novelette

- [,nЈvъ'let] n 1. новела, повеет, романче (и пренебр.); 2. муз. новелета.

novelist

- ['nЈvъlist] n романист; woman ~ романистка.

novelize

- ['nЈvъlaiz] v 1. романизирам; 2.подновявам.

novella

- [nъ'vela] n 1. разказ; 2. новела, повест.

novelty

- ['nЈvъlti] n 1. новост; нещо ново/необикновено/непознато; 2. pl различии евтини стоки (играчки, украшения и пр.).

november

- [nou'vembъ] n 1. ноември; 2. attr ноемврийски.

novice

- ['nЈvis] n 1. послушник; 2. човех, приел нова вяра; новопокръстен; 3. новак, аджамия, начинаещ.

noviciate

- [nou'vishiъt] n 1. църк. послушничество; 2. чираклък, стаж; 3. помещение за послушници.

now

- [nau] adv 1. сега; веднага; there and ~ ей сега, още сега; just/ocw. even/but ~ ей сега, току що, преди малко, тъкмо; by ~ сега вече, досега; up to/till/until ~ досега; from ~ on(wards) отсега нататък; 2. частица за емоционално обагряне де, бе, а (пък); обаче, хем, е, и, хайде, я; ~ , don't be angry не се сърди, де; ~ what happened was this и ето какво стана; oh, come ~ ! хайде, хайде! недей така! ~ then! хайде сега! (every) ~ and then/again от време на време; ~-~ ту-ту; ~ here, ~ there ту тук, ту там; for some time ~ от известно/доста време насам; for a year ~ от една година вече. [nau] cj сега когато, тъй като, понеже, щом (и ~ that); ~ (that) you mention it, I do remember сега, като спомена, си спомних; ~ (that) you are here, you'd better stay щом си дошъл, най-добре да останеш. [nau] n настоящето, времето, за което става дума.

nowadays

- ['nauъdeiz] adv сега, в наши дни, понастоящем.

noway

- ['nouwei] nowise.

noways

- ['nouweiz] nowise.

nowhere

- ['nouwЁъ] adv 1. никъде, ~ near никъде наоколо; to get ~ доникъде не стигам, не постигам нищо; 2. далеч не; ~ near full далеч не пълен; ~ near as old далеч/съвсем не толкова стар; to come in/be ~ 1) сп. не съм класиран; 2) прен. хич ме няма, доникъде не стигам, не постигам нищо. ['nouwЁъ] n 1. несъществуващо място; 2. непознато/далечно/затънтено място; in the middle of/miles from ~ разг. много далеч, по дяволите, в най-затънтено място.

nowise

- ['nouwaiz] adv ост. по никакъв начин, в никой случай, съвсем не.

noxious

- ['nЈkshъs] а 1. вреден, вредителен, пакостен, пагубен (to); 2. нездравословен.

nozzle

- ['nЈzl] n 1. дюза; накрайник; щуцер; мундщук; струйник (на маркуч); 2. чучур (на чайник); 3. sl. нос; муцуна.

nth

- [enҐ] а мат. енти; to the ~ (degree) до ента степен; прен. максимално.

nuance

- [nju:'a:ns] n фр. отсянка, нюанс.

nub

- [nлb] n 1. (малка) буца, бучка (особ. въглища); 2. чеп, чвор, израстък; 3. същина, ядка.

nubbly

- ['nлbli] а на буци/бучки.

nubile

- ['nju:bail] а (на възраст) за женене (за жена).

nuciferous

- [nju:'sifъrъs] а бот. който ражда орехи.

nuclear

- ['nju:kliъ] а физ. ядрен; ~ energy ядрена енергия; ~ fission ядрено делене; ~ fusion ядрен синтез; the ~ powers атомните държави.

nuclear-powered

- [,nju;kliъ'pauъd] а задвижен с ядрена енергия.

nucleonics

- [,nju:kli'Јniks] n pl с гл. в sing физ. нуклеоника.

nucleus

- ['nju:kliъs] n (pl -clei [-kliai]) 1. физ. ядро; 2. прен. център, зародиш, наченки; 3. астр. ядро (на комета).

nude

- [nju:d] I. а 1. гол (и прен.); 2. юр. недействителен; 3. с телесен цвят; II. п изк., фот. голо тяло; the ~ голото тяло; in the ~ гол.

nudge

- ['nлdj] v бутам с лакът, сбутвам, смушквам. ['nлdj] n бутане, побутване, сбутване, смушкване.

nudist

- ['nju:dist] n 1. нудист; 2. attr нудистки.

nudity

- ['nju:diti] n голота.

nugatory

- ['nju:gъtъri] a 1. незначителен, нищожен, маловажен; 2. безполезен, напразен, безпредметен, безрезултатен.

nugit

- ['nлgit] n къс самороден метал/злато.

nuisance

- ['nju:sъns] n 1. неприятност; безобразие; неудобство; беля; what a ~! ex, че неприятно! 2. нарушение на обществения ред; нередност; commit no ~! 1) пазете чистота! 2) тук не се уринира! 3. досаден/неприятен човек/нещо; напаст; what a ~ that child is! това дете е цяла напаст/е нетърпимо! to make a ~ of o.s. досаждам/дотягам (някому), идвам до гуша (на някого).

null

- [nлl] I. a predic 1. юр. недействителен, невалиден, загубил законната си сила (и ~ and void); 2. неизразитеден, безличен; 3. равен на нула, никакъв, несыцествуващ; II. п 1. нула; 2. нищожество; нещо без всякакво значение.

nullify

- ['nлlifai] v 1. анулирам, унищожавам, 2. неутрализирам, обезсилвам.

nullity

- ['nлliti] n 1. юр. недействителност, невалидност; ~ suit дело за признаване на невалидност (особ. на брак); 2. недействителен закон/документ и пр.; 3. небитие, несъществуване; 4. нищожество, пълна нула.

numb

- [nлm] а вцепенен, вдървен, скован, вкочанен (with от); to grow ~ вцепенявам се, вдървявам се, сковавам се. вкочанясвам се. [nлm] v вцепенявам, вдървявам, сковавам, вкочанявам, вкочанясвам.

number

- ['nлmbъ] n 1. брой, число, количество, сума, сбор; a (great/large) ~, (great/large) ~s (of) голям брой, много; a small ~/anall ~s (of) малък брой, малко; in ~s в голям брой/количество, масово; in great/small ~s в голям/малък брой/количество; in round ~s в кръгли цифри; приблизително; ten in ~ десет на брой; to exceed in ~ превъзхождам числено; to the ~ of на брой; out of/without ~ безброй, безчет; 2. pl численост, числено превъзходство (и force of ~s); 3. мат. цифра, число, сума, сбор; science of ~s аритметика; broken ~ дроб; 4. номер; ~ one номер първи; house/telephone ~ номер на къща/телефон; 5. брой (на вестник), книжка (на списание); in ~s на части (свезки); 6. грам. число; 7. pl аритметика; to be good at ~s добър съм по смятане; 8. pl муз. ноти; 9. pl стихотворен размер, стъпка; ост. стихове; 10. sl момиче, гадже, мацка; 11. разг. номер (в естрадна програма); отделна ария и пр. (от опера, оратория); 12. търг. разг. артикул; o.'s ~ goes/is up 1) лоша ми е работата, песента ми е изпята, лошо ми се пише; 2) на умиране съм; to get/take s.o.'s ~ ам. съставям си мнение за някого, разбирам колко (пари) струва някой; ~ one (№ 1) аз; моя милост; to look after/take care of ~ one грижа се за себе си/за собствените си интереси; he is of our ~ той е от нашите/нашата компания, to have s.o.'s ~ sl. разбирам нечии подбуди/мотиви. ['nлmbъ] v 1. броя, преброявам; 2. броя, наброявам, съм на брой, възлизам на; we ~ed 20 in all бяхме общо 20 души на брой; 3. номерирам; 4. смятам, включвам, причислявам, отнасям (among, in, with); 5. pass ограничавам по брой; his days are ~ed дните му са преброени; 6. воен. преброяваме се; разчитаме се (off)

number one

- [,nлmbъ'wлn] а първокласен; пръв по значение.

number-plate

- ['nлmbъpleit] n 1. авт. регистрационен номер; 2. табелка с номер (на къща).

numberless

- ['nлmbъlis] а безброен, безчислен, неизброим, безчетен.

numeral

- ['nju:mъrъl] I. a числен; цифров; цифрен; II. п 1. цифра, число; 2. грам. числително.

numerary

- ['nju:mъrъri] a числен.

numeration

- [,nju:mъ'reishn] n 1. броене, преброяване; 2. пресмятане, изчисляване, изчисление; 3. номериране, номерация.

numerator

- ['nju:mъreitъ] n 1. броител, броец; 2. мат. числител.

numeric

- [nju:'merik] n мат. цифрената част на израз.

numerical

- [nju:'merikl] а числен; цифрен; ~ data цифрови данни.

numerically

- [nju:'merikъli] adv числено, в числа.

numerous

- ['nju:mъrъs] а 1. многоброен, многочислен, голям; пред сьщ. в рl много; the ~ voice of the people ост. хорската глъчка; ~ country ост. гьсто населена страна; 2. стихотворен; ритмичен.

numinous

- ['nju:minъs] а вдъхващ страхопочитание/благоговение; божествен.

numismatic

- [,nju:miz'maetik] а нумизматичен.

numismatics

- [,nju:miz'maetiks] n pl с гл. в sing нумизматика.

numismatist

- [nju:'mizmъtist] n нумизмат(ик).

numskull

- ['nлmskлl] n дръвник, глупак.

nun

- [nлn] n 1. монахиня, калугерка; 2. зоол. син синигер (Parus caeruleus); 3. зоол. вид патица (Mergus albellus); 4. зоол. забулен гълъб (Columba livia cucullata); 5. зоол. вид американски кълвач от рода Monasa.

nuncio

- ['nлnshiou] n нунций, папски посланик.

nuncle

- ['nл¤kl] n ост. чичо.

nuncupate

- ['nл¤kju:peit] v юр. правя устно завещание.

nunnery

- ['nлnъri] n женски манастир.

nuptial

- ['nлnpshъl] а книж. I. а брачен, сватбен; II. п рl сватба.

nurse

- [nъ:s] n 1. дойка, кърмачка; 2. бавачка; to put (out) to ~ поверявам на бавачка; прен. предавам (имот) на доверено лице; 3. медицинска сестра; санитар, болногледач (и male ~); maternity ~ акушерка; 4. прен. люлка; развъдник; страна, родина; 5. дърво, посадено за защита на млади растения; 6. пчела работничка. [nъ:s] v 1. кърмя, откърмям, отхранвам, отглеждам (дете); pass бивам отгледан; ~d in luxury израснал в разкош; 2. бавя, гледам, грижа се за, бавачка съм на (дете); 3. гледам, грижа се за (болен); she ~d him back to health той оздравя благодарение на нейните грижи; 4. лекувам (болест); to ~ a cold не излизам, за да се изцеря от хрема; to ~ o.'s wounded arm пазя ранената си ръка (за да ми мине по-скоро); 5. отглеждам (растение); 6. усилвам (огън); 7. храня, тая в душата си, питая, лелея; 8. подпомагам, спомагам/допринасям за, насърчавам; 9. държа (на коленете, скута си), прегръщам; държа, хванал съм (коляното, крака си); 10. галя, милвам; 11. седя съвсем близо до (огън); 12. обръщам особено внимание на, поддържам редовни връзки с, коткам (напр. избирателите си , за политик); 13. пестя; икономисвам; стопанисвам; 14. билярд групирам топки за карамбол. [nъ:s] n зоол. вид голяма акула (вж. nurse shark).

nurse shark

- ['nъ:ssha:k] n зоол. 1. гренландска акула (Somniosus microcephalus); 2. вид южноатлантическа акула (Ginglymostoma cirratum).

nurse-child

- ['nъ:stshaild] n дете, дадено на кърмачка; хрaненик.

nurse-maid

- ['nъ:smeid] n бавачка.

nurseling

- ['nъ:sli¤] n кърмаче; сукалче, бозайниче.

nursery

- ['nъ:sъri] n 1. детска стая; 2. детски ясли; 3. разсадник (и прен.); 4. прен. огнище; 5. развъдник, разплод ник, инкубатор, .люпилня; 6. рибарник.

nursery rhyme

- ['nъ:sъriraim] n стихотворение/песничка за деца.

nursery school

- ['nъ:sъrisku:l] n детска градина.

nursery-garden

- ['nъ:sъri,ga:dn] n разсадник.

nursery-governess

- ['nъ:sъri,gлvъnis] n възпитателка на малки деца.

nurserymaid

- ['nъ:sъrimeid] nurse-maid.

nurseryòaï

- ['nъ:sъrimъn] n пепинерист.

nursing-home

- ['nъ:si¤houm] n частна клиника/болница.

nurture

- ['nъ:tsha] n 1. отглеждане, отхранване; родителски грижи; възпитание; възпитаване; 2. ост. хранене; храна. ['nъ:tsha] v храня, отхранвам, изхранвам; отглеждам; възпитавам.

nut

- [nлt] n 1. орех, лешник, фъстък и пр.; a hard ~ to crack прен. костелив орех, не за всяка уста лъжица, трудна задача; опак човек; 2. sl. глава, тиква, кратуна; off o.'s ~ не с всичкия си, смахнат, дръпнат, побъркан; to go off/do o.'s ~ изхвръква ми чинията, побърквам се; 3. ам. смахнат човек; 4. ост. sl. конте, франт; 5. тех. гайка; муфа с резба; 6. pl зърнести каменни въглища; he can't sang for ~s хич го няма в пеенето; to be ~s on/about 1) разбирам много от, вещ/опитен съм по отношение на; 2) обичам много, запален съм по; ~s and bolts практически подробности; to be ~s to (s.o.) sl. много се харесвам/доставям голямо удоволствие на (някого); to be ~s aм. sl. побъркан съм.

nut-brown

- ['nлtbraun] а 1. кестеняв; 2. мургав.

nut-case

- ['nлtkeis] n sl. луд човек.

nut-cracker

- ['nлt,kraekъ] n 1. pl лешникотрошачка; 2. зоол. орешарка (Nucifraga).

nut-gall

- ['nлtgъ:l] n бот. шикалка.

nut-house

- ['nлthaus] n sl. болница за душевноболни.

nut-tree

- ['nлttri:] n орех (дърво).

nutation

- [nju:'teishn] n 1. кимане; 2. наклоняване; 3. физ., бот., мед. нутация; 4. астр. колебание на земната ос.

nuthatch

- ['nлthaetsh] n зоол. горска зидарка (птица) (Sitta europaea).

nutmeg

- ['nлtmeg] n бот. мускатово/индийско орехче (Myristica fragrans).

nutria

- ['nju:triъ] n 1. зоол. нутрия (Myocastor coypus); 2. кожата на нутрия.

nutrient

- ['nju:triъnt] а хранителен, питателен.

nutriment

- ['nju:trimъnt] n книж. храна.

nutrition

- [nju:'trishъn] n 1. храна; 2. хранене.

nutritions

- [nju:'trishъs] а хранителен, питателен.

nutritive

- ['nju:tritiv] I. a 1. хранителен, питателен, отнасящ се до храна; II. п хранително вещество, храна.

nuts

- [nлts] int глупости!

nutshell

- ['nлtshel] n орехова/лешникова черупка; in a ~ накъсо, накратко, с няколко думи, вкратце; to put s.th. in a ~ казвам с две думи/накратко/кратко и ясно.

nutting

- ['nлti¤] n бране на лешници; to go ~ отивам за лешници.

nutty

- ['nлti] а 1. изобилствуващ с орехи; 2. с вкус на орех; 3. вкусен; 4. sl. лапнал, който лудее (on по); 5. sl. смахнат, побъркан, дръпнат, налудничав.

nuzzle

- ['nлzl] v 1. душа; ровя с муцуната си (into в); търкам си муцуната (against в), пъхам си муцуната (into); 2. гуша се, сгушвам се, притисквам се (at, against).

nyctalopia

- [,niktъ'loupiъ] n мед. кокоша слепота, никталопия.

nylon

- ['nailъn] n 1. найлон; 2. pl разг. найлонови чорапи; 3. attr найлонов.

nymph

- [nimf] n мат. нимфа (и прен.).

nymphlike

- ['nimflaik] а като (на) нимфа.

nymphomania

- [,nimfou'meinjъ] n мед. нимфомания.

o

- [ou] n 1. буквата O; 2. 0 нула (в телефонен номер и пр.).

o yes

- ['oujes] int внимание! (призив на разсилен в съда, глашатаи).

o'clock

- ['ъklЈl] вж. clock 1.

o'er

- ['Јъ] nоет. over.

o-level

- ['ou,levl] n уч. излит за завършено средно образование, който не дава право да се кандидатствува в университет.

o.K.

- [] okay.

oaf

- [ouf] n 1. дебелак, простак; 2. глупак; 3. ост. уродливо дете.

oafish

- ['oufish] а 1. дебелашки, просташки; 2. малоумен, слабоумен.

oak

- [ouk] n 1. бот. дъб (Quercus); 2. дървесината на дъба; 3. дъбови листа (като украса); 4. унив. външна врата; to sport o.'s ~ sl. затварям вратите си за/не приемам посетители; 5. the O.s надбягване за тригодишни кобили; 6. attr дъбов.

oak-apple

- ['oukaepl] n бот. шикалка.

oak-fig

- ['oukfig] oak-apple.

oak-gall

- ['oukgЈ:l] oak-apple.

oaken

- ['oukъn] а поет. дъбов.

oakum

- ['oukъm] n кълчища (от разсукани вьжета); to pick ~ разчепквам кълчища.

oar

- [Ј:] n 1. гребло, весло, лопата; ~s! суши греблата! to lie/rest on o.'s ~ суша греблата; прен. преставам да работя; отпускам се, почивам си за малко; 2. гребец; 3. зоол. перка, използувана при плуване; Ђ to be chained to the ~ прен. черен роб съм; to have an ~ in меся се в чужди работи; to put/stick/shove o.'s ~ in меся се, намесвам се, бъркам се. [Ј:] v поет. греба; карам (лодка и пр.); to ~ o.'s way напредвам.

oarlock

- ['Ј:lЈk] n клин, ключ (за гребло).

oarsman

- ['Ј:zmъn] n (pl -men) гребец.

oarsmanship

- ['Ј:zmъnship] n гребане.

oasis

- [ou'eisis] n (pl -aes [-si:z]) оазис.

oast

- [oust] n пещ за сушене на хмел.

oasthouse

- ['ousthaus] n сушилня за хмел.

oat

- [out] n 1. pl бот. овес (Avena sativa); wild ~s див овес (Avena fatua); 2. поет. овчарска свирка; 3. pl с гл. в sing овесена каша; Ђ to be off o.'s ~s разг. нямам апетит; to feel o.'s ~s разг 1) оживен съм; 2) придавам си важност; wild ~s младежки увлечения; to sow o.'s wild ~s налудувам се/поживявам си на младини.

oatcake

- ['outkeik] n безквасна овесена питка.

oath

- [ouҐ] n 1. клетва, заричане, оброк; ~ of allegiance клетва за вярност; войнишка клетва; ~ of office клетва при встъпване вдлъжност; on/under ~ под клетва; to make/takc/swear an ~, to take the/an ~ полагам клетва, заклевам се; to put s.o. on/under ~ юр. заклевам някого; on my ~ честна дума; 2. псувня, богохулство.

oatmeal

- ['outmi:l] n овесено брашно.

obduracy

- ['Јbdjurъsi] n 1. закоравялост; 2. коравосърдечност,. безсърдечие; 3. упоритост, упорство, неотстъпчивост.

obdurate

- ['Јbdjurъt] а 1. закоравял; 2. коравосърдечен, безсърдечен; 3. упорит, неотстъпчив.

obeah

- ['oubiъ] obiЄ.

obedience

- [ъ'bi:djъns] n 1. подчинение, покорство, послушание; съобразяване (с to); in ~ to съобразно; в съгласие с, според; passive ~ формално подчинение; to reduce s.o. to ~, to compel ~ from s.o. принуждавам някого да се подчини; 2. авторитет; власт; 3. църк. паство.

obedient

- [ъ'bi:djъnt] а покорен, послушен; your ~ servant търг. покорно Ваш; с уважение (на края на официално писмо).

obeisance

- [ou'beisъns] n книж. 1. поклон, реверанс; 2. почит, уважение; to do/make/pay ~ to изразявам почитта/уважението си към; покланям се на.

obelisk

- ['Јbъlisk] n 1. обелиск; 2. печ. знак в стар ръкопис за отбелязване на съмнителна дума; 3. печ. кръстче (знак за препратка).

obelus

- ['Јbilъs] obelisk 2.

obese

- [ou'bi:s] а прекалено пълен.

obesity

- [ou'bi:siti] n прекалена пълнота.

obey

- [ъ'bei] v подчинявам се, покорявам се (на); слушам.

obfuscate

- ['Јbfлskeit] v книж. 1. помрачавам, размътвам (и ум); 2. обърквам, смущавам, пораждам недоумение.

obi

- ['oubi] n афр. 1. магия; ~ man магьосник; 2. фетиш. ['oubi] n яп. широк копринен пояс.

obit

- ['Јbit] n ост. 1. (дата на нечия) смърт;2. погребение; 3. заупокойна молитва; панихида; 4.некролог.

obituary

- [ъ'bitjuъri] n 1. некролог, жалейка; 2. кратка биография на покойник (в печата); 3. църк. синодик, поменна книжка с имената на покойници; 4. attr погребален; свързан с некролог; ~ notice некролог, жалейка.

object

- ['Јbdjikt] n 1. предмет (и прен.), вещ; обект (of, for); ~s of common use предмети от първа необходимост; ~ of study предмет на изучаване; he is а proper ~ of/for admiration той e достоен за възхишение; 2. цел, намерение; значение; nо ~ без значение; money is nо ~ парите нямат значение (в случая), to succeed/fail in o.'s ~ постигам/не постигам целта си; to have for/as an ~ имам за цел; 3. грам. допълнение; ~ clause подчинено допълнително изречение; 4. разг. човек/нещо с жалък/смешен вид, "скица"; what an ~ you have made of yourself! погледни се само на какво приличаш! [ъb'djekt] v възразявам, противопоставям се, протестирам (to, against, that); не одобрявам, имам нещо против, не мога да приема (to с ger); I ~ (against him) that ... възраженията ми (срещу него) са, че...; if you don't ~ ако нямате нишо против; I ~ to being treated like this не мога да приема да се отнасят с мен така.

object-finder

- ['Јbdjikt,faindъ] n визьор (на микроскоп).

object-glass

- ['Јbdjiktgla:s] n опт.обектив.

object-lens

- ['Јbdjekt,lenz] n опт. oбектив.

object-lesson

- ['Јbdjekt,lesn] n 1. нагледен урок; 2. прен. нагледен пример/урок/доказателство.

objectify

- [Јb'djektifai] v обективирам, конкретизирам, въплъщавам.

objection

- [ъb'djekshn] n 1.възражение, противопоставяне, протест: to take/make an ~ to възразявам против; to raise no ~s не повдигам възражения, не възразявам; I see no ~ to his going не виждам защо да не отиде; 2. неодобрение, нехаресване; he has a strong ~ to getting up early той никак не обича да става рано; 3. недостатък, лоша страна (to).

objectionable

- [ъb'djekshnъbl] а 1. предизвикващ възражения, нежелателен; 2. осъдителен; 3. неприятен, противен.

objective

- [ъb'djektiv] I. а 1. обективен, предметен, конкретен, осезаем, действителен; 2. обективен, безпристрастен; 3. грам. отнасящ се до допълнението; ~ case винителен/косвен падеж; 4. воен. прицелен; ~ point обект; II. п 1. цел, обект (и воен.); 2. грам. косвен/винителен падеж; 3. опт. обектив.

objectivism

- [Јb'djektivizm] n фил. обективизъм.

objectivity

- [,Јbdjek'tiviti] n обективност.

objectivize

- [Јb'djektivaiz] objectify.

objectless

- ['Јbdjktlis] а безпредметен, безцелен.

objet d'art

- [,Јdjei'da:] n фр. (pl -ets d'art [-ei] ) малко художествено произведение.

objurgate

- ['Јbdjъ:geit] v книж. коря, упреквам; мъмря, карам се на.

objurgation

- [,Јbdjъ:'geishn] n укор, упрек, мъмрене.

oblate

- ['Јbleit] а сплеснат (на полюсите). ['Јbleit] n човек, посветил се на монашески живот и пр.

oblation

- [ou'bleishn] n 1. жертвоприношение; 2. църк. причастие; жертва; 3. пожертвувание, дар, дарение.

obligate

- ['Јbligeit] v обик. pass задължавам, вменявам в дълг на.

obligation

- [,Јbli'geishn] n 1.задължение, ангажимент; of ~ задъпжителен; law of ~ юр. облигационно право; 2. принудителнa сила (на закон и пр.); 3. морален дълг/задълженост; under an ~ задължен (to към); длъжен (to да); tо lay/put/place s.o. under an ~ задължавам/обвързвам някого; to fulfil/repay an ~ отплащам се.

obligatory

- [ъ'bligъtъri] а задължителен (on); който задължава.

oblige

- [ъ'blaidj] v 1. задължавам; особ. в pass принуждавам, заставям; изисквам от (to с inf); to be ~d to трябва/налага ми се/длъжен съм да; 2. услужвам, правя услуга на (with; by с ger); please ~ me by closing the door бъдете така любезен да затворите вратата, моля затворете вратата; you would ~ me by working harder бъди любезен да работиш повечко; 3. pass задължен/признателен съм; благодаря (to, for); I am much ~d (to you) много ви благодаря; 4. разг. съгласявам се да участвувам (в забава и пр.); she ~d by playing the piano/with a song тя се съгласи да посвири на пиано/да изпее една песен.

obligee

- [,Јbli'dji:] n 1. юр. носител на облигационно право, кредитор; 2. задължен (за услуга).

obliging

- [ъ'blaidji¤] а услужлив, любезен, внимателен.

obligor

- [,Јbli'gЈ:] n юр. длъжник.

oblique

- [ъ'bli:k] а 1. кос; скосен; наклонен; полегат; 2. геом. остър или тъп (за ъгъл); 3. косвен, обиколен; уклончив; прикрит; неискрен; непочтен; ~ methods/ways прикрити/непочтени похвати; ~ reference загатване, подмятане; 4. грам. косвен (за падеж); непряк (за реч); ~ narration/speech непряка реч; 5. бот. с нееднакви страни, несиметричен (за листо); 6. воен. косоприцелен, страничен (за огън). [ъ'bli:k] v 1. отклонявам се (от права линия); 2. наклонявам се; 3. воен. напредвам косо.

obliquely

- [ъ'bli:kli] adv 1. косо; наклонено; 2. по заобиколен начин.

obliquity

- [ъ'blikwiti] n 1. полегатост, наклоненост; 2. прен. отклонение от правия път; поквара; неискреност; непочтеност.

obliterate

- [ъ'blitъreit] v 1. изтривам, изличавам, заличавам; зачертавам; 2. премахвам, унищожавам (пощенска марка и пр.); заличавам; to ~ the past слагам кръст на миналото, обръщам нова страница.

obliteration

- [ъ,blitъ'reishn] n 1. изтриване, изличаване, заличаване, зачертаване; 2. премахване, унищожаване, унищожение; заличаване; 3. мед. облитерация, зарастване.

oblivion

- [ъ'bliviъn] n 1. забрава, забвение; to fall/sink into ~ потъвам в/бйвам предаден на забвение, бивам забравен; 2. забравяне, пренебрегване, незачитане; 3. помилване, амнистия (и Act of О.).

oblivious

- [ъ'bliviъs] а 1. забравил (of); разсеян; 2. поет. причиняващ забрава; 3. разг. несъзнаващ.

oblong

- ['ЈblЈ¤] I. а 1. продълговат; длъгнест; изтеглен, удължен; 2. геом. правоъгълен; II. п 1. продълговата фигура/предмет; 2. геом. правоъгълник.

obloquy

- ['Јblъkwi] n 1. злословие, ругатни, хули, клевети; клеветене; 2. позор, безчестие.

obnoxious

- [ъb'nЈkshъs] а противен, извънредно неприятен, омразен (to).

oboe

- ['oubou] n муз. обой.

obscene

- [ъb'si:n] а 1. скверен, сквернословен, крайно неприличен; нецензурен; порнографски; 2. мръсен, покварен, противен; 3. гнусен, гаден.

obscenity

- [ъb'seniti] n 1. сквернословие, неприличие; 2. мръсотия; 3. гнусотия, гадост.

obscurant

- [Јb'skjuъrъnt] n обскурант, мракобесник, реакционер. [Јb'skjuъrъnt] а мракобеснически, реакционен.

obscurantism

- [,Јbskjuъ'raentizm] n обскурантизъм, мракобесие, реакционерство.

obscure

- [ъb'skjuъ] а 1. тъмен; мрачен; 2. прен. неясен, объркан, разбираем; 3. неясен, неизвестен, озадачаващ; 4. смътен, неопределен (за мотив, чувство); 5. затънтен, уединен; незначителен; 6. скромен (за потекло и пр.); малко известен; 7. фон. тъмен (за гласна). [ъb'skjuъ] v 1. затьмнявам; 2. прен. засенчвам, помрачавам; 3. скривам, закривам (гледка и пр.).

obscurity

- [ъb'skjuъriti] n 1. тъмнина; мрак; 2. неясност, неразбираемост, мъглявост; 3. скромен живот; неизвестност; to live in ~ живея скромно и уединено.

obsecration

- [,Јbsi'kreishn] n рел. молба.

obsequies

- ['Јbsikwiz] n pl книж. погребални обреди; погребение.

obsequious

- [ъb'si:kwiъs] а раболепен, угоднически, сервилен.

observable

- [ъb'zъ:vъbl] а видим, забележим.

observance

- [ъb'zъvъns] n 1. спазване, съблюдаване (на закон, обичай и пр.); празнуване; 2. обред, ритуал, обичай (особ. религиозен); чествуване; 3. ост. уважение, почитание.

observant

- [ъb'zъ:vъnt] а 1. наблюдателен; бдителен; 2. книж. изпълняващ, съблюдаващ ( закони, обичай и пр.) (of).

observation

- [,Јbzъ'veishn] n 1. наблюдение; hidden from ~ скрит от погледите; 2. наблюдателност; 3. обик. pl (резултати от) наблюдение, опити от наблюдаване/измерване; 4. забележка; изказваче; 5. съблюдаване, спазване; 6. attr наблюдателен, за наблюдения.

observation-car

- [,Јbzъ'veishnka:] n ам. жп. (луксозен) вагон с много прозорци за наблюдаване на пейзажа.

observation-ward

- [,Јbzъ'veishnwЈ:d] n мед. отделение за болни под наблюдение.

observatory

- [ъb'zъ:vъtri] n 1. обсерватория; 2. наблюдателен пункт.

observe

- [ъb'zъ:v] v 1. следя, наблюдавам; man who ~s keenly много наблюдателен човек; 2. забелязвам, усещам, долавям; 3. спазвам, съблюдавам (правила, обичаи и пр.); празнувам, чествувам (годишнина и пр.); failure to ~ the law нарушение на закона; 4. казвам, забелязвам, отбелязвам.

observer

- [ъb'zъ:vъ] n 1. наблюдател; 2. човек, който съблюдава (правила, обичаи и пр.).

observing

- [ъb'zъ:vi¤] а наблюдателен.

obsess

- [ъb'ses] v завладявам; преследвам, овладявам; натрапвам се на (за идея и пр.); обземам, обхващам (за мисли, чувства) (обик. pass) (by, with).

obsession

- [ъb'seshn] n натрапчива идея, идея-фикс; мания.

obsessional

- [Јb'seshnъl] а като идея-фикс; маниакален.

obsidian

- [Јb'sidiъn] n минер. обсидиан.

obsolescent

- [,Јbsou'lesnt] а постепенно изчезващ; отпадащ от употреба.

obsolesence

- [,Јbsou'lesns] n 1. остаряване; отпадане/излизане от употреба; 2. биол. атрофия.

obsolete

- ['Јbsъli:t] а 1. остарял, излязъл от употреба; 2. старомоден, отживял; 3. биол. закърнял.

obstacle

- ['Јbstъkl] n пречка, спънка, препятствие (и прен.).

obstacle race

- ['Јbstъklreis] n бягане с препятствия.

obstetric

- [Јbs'tetrik] а акушерски.

obstetrical

- [Јbs'tetrikl] а акушерски.

obstetrician

- [,Јbste'trishn] n акушер.

obstetrics

- [Јb'stetriks]n pl с гл. в sing акушерство.

obstinacy

- ['Јbstinъsi] n 1. упорство, упоритост, твърдоглавие; настойчивост; инат; to show ~ упорствувам; инатя се; 2. мед. упоритост (на болест).

obstinate

- ['Јbstъnъt] а 1. упорит, твърдоглав, инат; 2. твърд, упорит, решителен (за борба, съпротива); 3. мед. упорит (за болест).

obstreperous

- [ъb'strepъrъs] а шумен, буен, необуздан.

obstruct

- [ъb'strлkt] v 1. запречвам, препречвам, проча на движението на; преграждам (път); задръствам, запушвам (и мед.); 2. закривам, затулям (светлина, гледка), заглушавам (звук); 3. парл. правя обструкция; 4. преча на, препятствувам.

obstruction

- [ъb'strлkshn] n 1. запречване, препречваие, преграждане; 2. препятствие, преграда; задръстване, задръстено място, запушване (и мед.); 3. парл. обструкция.

obstructive

- [ъb'strлktiv] а 1. обструкционен; който спъва/препречва/ задръства и пр.; 2. мед. обструктивен.

obtain

- [ъb'tein] v 1. получавам, добивам; спечелвам (награда); сдобивам се/снабдявам се с; the pleasure ~ed from удоволствие, което човек изпитва от; 2. преобладавам, съществувам (за обичаи, правило и пр.); the system now ~ing съществуващият сега строй.

obtainable

- [ъb'teinъbl] а който може да се добие/получи/намери.

obtrude

- [ъb'tru:d] v натрапвам (се); бъркам се, меся се (on, upon); to ~ o.s. on s.o. натрапвам се някому.

obtrusion

- [ъb'tru:jn] n натрапване, налагане (on, upon).

obtrusive

- [ъb'tru:siv] а натрапчив, нахален, досаден.

obturate

- ['Јbtjuъreit] v 1. книж. запушвам, заприщвам, затварям; 2. уплътнявам.

obturator

- ['Јbtjuъreitъ] n 1. запушалка; 2. воен., мед., фот. обтуратор.

obtuse

- [ъb'tju:s] а тъп (и геом., прен.).

obverse

- ['Јbvъ:s] I. a 1. лицев; обърнат с лице към наблюдателя; 2. бот. по-широк на върха, отколкото при основата (за листо); 3. прен. обратен, противоположен; II. п 1. лицева/горна/главна страна (на предмет); 2. герб, образ (на монета); 3. обратна страна (на въпрос); противоположност.

obversely

- [Јb'vъ:sli] adv обратно.

obversion

- [Јb'vъ:shn] n лог. обратно твърдение/съждение.

obviate

- ['Јbvieit] v премахвам, отстранявам; избягвам (пречка, опасност и пр.).

obvious

- ['Јbviъs] а 1. явен, очевиден, очебиен; ясен; it was the ~ thing to do очевидно друго не можеше да се направи; 2. крещящ, биещ на очи (за облекло и пр.); 3. ост. открит, незащитен.

ocarina

- [,Јkъ'ri:nъ] n муз. окарина.

occasion

- [ъ'keijn] n 1. (удобен/подходящ) случай; обстоятелство; момент; време; as ~ arises според случая, при нужда; on ~ при случай, понякога; on the ~ of... по случай...; on one ~ веднъж; on another ~ друг път, при друг случай; on rare ~s рядко; on several ~s няколко пъти, неколкократно; this is not an ~ for laughter сега не e време за/не ни e до смях; 2. повод, основание, причина; 3. събитие; on state ~s в тържествени случаи; we'll make this an ~ ще отпразнуваме случая, както подобава; 4. ост. рl дела, занимание, работа; to go about о.'s lawful ~s гледам си работата. [ъ'keijn] v 1. давам повод/ставам причина за; 2. карам (някого да направи нещо).

occasional

- [ъ'keijъnl] а 1. случаен; нередовен; който става от време на време; рядък; to have ~ bouts of pain имам пристъпи на болки; ~ showers откъслечни превалявания; 2. за случая; извънреден; ~ chair отделен стол (не от гарнитура); ~ table лека масичка; ~ hand свръхщатен работник; ~ pоеm стихотворение, написано по даден повод.

occasionally

- [ъ'keijъnъli] adv понякога, от време на време; при случай; случайно.

occident

- ['Јksidъnt] n 1. поет. Западът; 2. окцидент; западното полукълбо; 3. ост. Европа.

occidental

- [,Јksi'dentl] а западен.

occidentalism

- [,Јksi'dentъlizm] n 1. култура/мироглед/нрави на Запада; 2. преклонение пред Запада.

occidentalize

- [,Јksi'dentъlaiz] v внасям/разпространявам ападната култура в.

occidentally

- [,Јksi'dentъli] adv по западен начин/западно му.

occipital

- [Јk'sipitl] а анат. тилен.

occiput

- ['Јksipлt] n (pl -s, -ciputa [-'sipъtъ]) анат. тил.

occlude

- [Ј'klu:d] v книж 1. прегреждам, спирам (лъчи); запушвам, задръствам; 2. хим. включвам, задържам (газове - за метал); 3. захапвам (за зъби).

occlusion

- [Ј'klu:jn] n книж. 1. преграждане; запушване; задръстване; 2. хим. оклузия, задържане (на газове); 3. мед. затваряне, запушване, оклузия; 4. метеор. оклузия; 5. фон. оклузия, преграда; 6. захапка.

occlusive

- [Ј'klu:siv] а 1. фон. оклузивен, преграден; 2. мед. запушващ, затварящ, оклузивен.

occult

- [Ј'kлlt] а 1. таен; поверителен, секретен; 2. скрит (и мед.); прикрит; 3. свръхестествен, мистериозен, таинствен; окултен. [Ј'kлlt] v 1. астр. затъмнявам; 2. мигам (за светлина на фар и пр.).

occultation

- [,Јkъl'teishn] n астр. затъмняване. затьмнение.

occultism

- ['Јkъltizъm] n окултизъм.

occupancy

- ['Јkjupъnsi] n 1. владение (на къща, земи); обитаване (на къща); заемане (на пост); 2. срок/период на владение/обитаване (на къща); 3. юр. завладяване на безстопанствен имот.

occupant

- ['Јkjupъnt] n 1. обитател; who is the ~ of this house? кой живее в/обитава тази къща? 2. владелец; наемател; титуляр (на пост, служба); 3. юр. лице, което завладява безстопанствен имот; 4. пътник (в кола); 5. окупатор.

occupation

- [,Јkju'peishn] n 1. заемане; временно ползуване/обитаване; юр. влизане във владение; during his ~ of the house докато той живееше в/държеше къщата; house fit for ~ обитаема къща; 2. период/срок за наемане/обитаване (на къща); 3. работа; men out of ~ безработни хора; 4. занимание; занимавка; to give s.o. ~ давам на някого да прави нещо; 5. професия, занятие; what is his ~ ? what is he by ~? какъв e по занятие? каква e професията му? 6. воен. окупация; 7. attr 1) професионален (за заболяване); 2) окупационен; ~ road частен път; ~ franchise юр. право на гласу ване на наемател.

occupational

- [,Јkju'peishъnl] а професионален (за заболяване); трудов; ~ centre център за занимания за безработни; ~ therapy трудова терапия; ~ hazards професионални рискове.

occupier

- ['Јkjupaiъ] n 1. (временен) обитател (на къща); 2. наемател; 3. окупатор.

occupy

- ['Јkjupai] v 1. воен. окупирам, завземам; 2. юр. във владение съм на; 3. заемам, окупирам (сграда); 4. обитавам, живея в; 5. заемам, изпълвам (място, време, мисли); pass зает съм с (with); занимавам се с; to ~ o.'s time with s.th./doing s.th. занимавам се с/прекарвам времето си в нещо; to be occupied in translating/with a translation of зает съм с превода/превеждането на, превеждам; 6. заемам (служба, пост).

occur

- [ъ'kъ:] v (-rr-) 1. срещам се, намирам се (за минерала, растения и пр.); 2. ставам, случвам се, настъпвам (за събитие и пр.); an outbreak of disease ~red in the town в града избухна епидемия; don't let this ~ again! това да не се повтаря! 3. идва ми наум; an idea ~red to me хрумна ми/дойде ми наум една идея; it ~red to me that хрумна ми/сетих се, че.

occurrence

- [ъ'kлrъns] n 1. явление; to be of frequent ~ често се случва; frequency of ~ честотност; 2. случка, събитие; everyday ~ най-обикновена случка, нещо съвсем обичайно; strange ~s странни произшествия.

ocean

- ['oushn] n 1. океан; поет. море; 2. прен. разг. огромно пространство/количество/маса; there's ~s of room има място колкото щеш; he has ~s of money той има много пари/милиони; 3. attr океански.

ocean lane

- ['oushnlein] n мор. океански път.

ocean-going

- ['oushn,goui¤] а океански (за кораб).

oceanic

- [,oushi'aenik] а 1. океански (и за климат); 2. дълбокоморски (за фауна); 3. намиращ се в открито море; 4. прен. огромен, просторен.

oceanid

- [ou'si:ъnid] n мит. океанида, морска нимфа.

oceanography

- [,oushjъ'nЈgrъfi] n океанография.

ocellate

- ['Јseleit] а зоол. 1. оселиран; 2. притежаващ очно петно.

ocellated

- ['Јseleitid] а зоол. 1. оселиран; 2. притежаващ очно петно.

ocellus

- [ou'selъs] n (pl -i [-аi]) зоол. 1. осела; 2. петно, наподобяващо око.

ocelot

- ['ousilЈt] n зоол. оцелот (Felis pardalis).

ochre

- ['oukъ] n 1. охра; 2. цвят охра.

ochreous

- ['oukriъs] a 1. който e с/като охра; 2. кафяво-жълт.

ochrous

- ['oukrъs] a 1. който e с/като охра; 2. кафяво-жълт.

octachord

- ['ЈktъkЈ:d] n муз. 1. октахорд (инструмент); 2. диатонична октава.

octad

- ['Јktaed] n 1. хим. осемвалентен атом; 2. мат. група/поредица от 8 числа.

octagon

- ['Јktъgъn] n мат. октагон, осмоъгълник.

octagonal

- [Јk'taegъnl] а осмоъгълен; с осем страни.

octahedral

- [,Јktъ'hedrъl] а осмостенен.

octahedron

- [,Јktъ'hedrъn] n мат. октаедър, осмостенник.

octane

- ['Јktein] n хим. 1. октан; 2. attr октанов.

octant

- ['Јktъnt] n 1. мат., астр. октант; 2. октант, ъгломер.

octaroon

- [] octoroon.

octave

- ['Јkteiv] n 1. муз.,проз. октава; 2. фехт. (последното) положение; 3. серия от осем предмета; 4. винена бъчва от 60 л; 5. муз. пиколо (и ~-flute); 6. рел. осмият/неделният ден след празник.

octavo

- [Јk'teivou] n печ. октава, осмина (формат).

octennial

- [Јk'tenjъl] а 1. осемгодишен; траещ осем години; 2. повтарящ се на всеки осем години.

octet

- [Јk'tet] n 1. муз. октет; 2. проз. октава (особ. на сонет).

octette

- [Јk'tet] n 1. муз. октет; 2. проз. октава (особ. на сонет).

octillion

- [Јk'tiljъn] n октилион (1024 по американската и френската система, 1048 по английската и немската система).

october

- [Јk'toubъ] n 1. октомври; 2. ост. Октомврийска бира.

octobrist

- [Јk'toubrist] nрус. ист. октябрист.

octodecimo

- [,Јktou'desimou] n печ. формат 1/18.

octogenarian

- [,Јktoudji'nЁъriъn] I. а осемдесетгодишен, в осемдесетата си година; II. n осемдесетгодишен човек.

octopod

- ['ЈktъpЈd] n зоол. животно от рода Octopoda.

octopus

- ['Јktъpъs] n 1. зоол. октопод (Octopus); 2. прен. голяма влиятелна организация.

octoroon

- [,Јktъ'ru:n] n човек с 1/8 негърска кръв.

octuple

- ['Јktju:pl] а осмократен. ['Јktju:pl] v умножавам по осем.

ocular

- ['Јkjulъ] I. а очен, зрителен; ~ estimate окомерна оценка; II. п опт. окуляр.

oculate

- ['Јkjuleit] ocellate(d).

oculist

- ['Јkjulist] n очен лекар, окулист.

od

- [Јd] ост.= GodЄ.

odalisque

- ['oudъlisk] n одалиска.

odd

- [Јd] I. a 1. нечетен, тек; ~ months месеци с 31 дни; 2. сам, отделен (без еш); непълен (за комплект), ~ glove едка/сама ръкавица; а few ~ volumes няколко отделни тома (от многотомно издание); 3. добавъчен, който е в повече/остава (свръх известна сума и пр.); three pounds ~ три лири и нещо отгоре; twenty ~ years двайсетина години; 4. случаен, нередовен; какъв да е; ~ job случайна/временна работа; to do ~ jobs работя каквото ми падне; ~ man/lad/hand временен/общ работник; any ~ piece of cloth какво да е парче плат; at ~ moments/times през свободното си време; от време на време; 5. странен, особен, чудат; it's ~ your knowing about it чудно e, че знаете това; Ђ ~ player резервен играч; the ~ game/trick решаващата игра/взятка; ~ man решаващ глас (при гласуване); ~-man-out елимининиран играч (чрез хвърляне на жребии); прен. пето колeло; II. п 1. карти решаваща взятка (при вист); 2. голф хандикап; удар, който дава преднина; 3. вж. odds.

odd-ball

- ['ЈdbЈ:l] n разг. чудак, чешит, ексцентрик. ['ЈdbЈ:l] а ексцентричен, чудноват.

odd-come-short

- ['odkлm'shЈ:t] n разг. 1. остатък; 2. pl остатъци; боклук, дреболии, вехтории.

odd-come-shortly

- ['Јdkлm,shЈ:tli] n близко воеме. ['Јdkлm,shЈ:tli] adv един от тия дни, (на)скоро.

odd-looking

- ['Јd,luki¤] а странен/особен на вид, особен.

oddity

- ['Јditi] n 1. странност, чудноватост, чудатост; the ~ of his dress and manners чудатите му дрехи и особеното му държане; 2. чудак, особняк, оригинал; he's s.th. of an ~ в някои отношения си е особняк.

oddly

- ['Јdli] adv странно, особено; ~ enough странното/интересното е, че.

oddment

- ['Јdmъnt] n 1. остатък, останало парче; 2. pl остатъци, дреболии.

odds

- [Јdz] n pl 1. неравенство, разлика; to make ~ even изравнявам неравенство; what's the ~ ? каква разлика има? it makes/it's no ~ няма значение; все едно; няма разлика; 2. шанс (за успех); превъзходство; with heavy ~ against them срещу значително превъзхождащи сили; при изключително неблагоприятни условия; the ~ are that има голяма вероятност да/че; long ~ неблагоприятни изгледи, малка вероятност; short ~ голяма вероятност; by all ~ във всяко отношение, без съмнение; 3. сп. преимущество; хандикап; to give s.o. ~ давам преднина на противника; 4. кавга; несъгласие; to be at ~ with s.o. скаран съм с някого; 5. (курс на) залагане; the ~ are ten to one курсът е десет на едно; to lay/give ~ of three to one залагам три срещу едно; to take ~ залагам по-малката сума; Ђ ~ and ends остатъци (от храна); (ненужни) дреболии, боклуци, вехтории.

odds-on

- ['ЈdzЈn] а 1. повече от равен (за шанс); 2. почти сигурен, свързан с малък риск (за залагане, обзалагане); който има вероятност да спечели/успее.

ode

- [oud] n ода.

odeum

- [ou'di:ъm] n (pl -s, odea [ou'di:ъ]) l. старогр. одеон; 2. концертна зала.

odious

- ['oudjъs] а омразен, ненавистен; противен отвратителен.

odium

- ['oudjъm] n омраза, ненавист; отвращение; зложелателство, антипатия; позор; to bring ~ on, to expose to ~ правя омразен.

odometer

- [o'dЈmitъ] n одометър, одомер.

odont-

- [Ј'dЈnt] pref зъбен, на зъбите.

odonto-

- [Ј'dЈntъ] pref зъбен, на зъбите.

odontology

- [,ЈdЈn'tЈlъdji] n одонтология, зъболекарство.

odor

- [] ам. odour.

odorant

- ['oudъrъnt] а книж. ароматен, благовонен, благоуханен.

odoriferous

- [,oudъ'rifъrъs] а книж. ароматен, благовонен, благоуханен.

odorous

- ['oudъrъs] a 1. благоуханен, ароматен; 2. разг. миризлив, зловонен.

odour

- ['oudъ] n 1. миризма; аромат, благоухание; 2. прен. лъх; следа; nо ~ of intolerance attaches to it няма следа от нетолерантност (в думите, изказването и пр.); to be in good ~ with s.o. ползувам се от благоразположението на някого; to be in bad/ill ~ with s.o. не се ползувам от благоразположението на някого; ~ of sanctity слава на светец, святост.

odourless

- ['oudъlis] а без миризма.

odyssey

- ['Јdisi] n 1. лит. Одисея; 2. прен. о. одисея.

oecology

- [,i:'kЈlъdji] ecology.

oecumenic

- [,i:kju:'menik] a 1. църк. вселенски; 2. всемирен.

oecumenical

- [,i:kju:'menikl] a 1. църк. вселенски; 2. всемирен.

oedema

- [i:'di:mъ] edema.

oesophagus

- [i:'sЈfъgъs] n (pl -gi [-gai, -djai], -guses [-gлsiz]) анат. хранопровод.

oestrum

- ['i:strem] n 1. разгонване (у животни); 2. силно/всеобладаващо желание; стимул.

oestrus

- ['i:strъs] n 1. разгонване (у животни); 2. силно/всеобладаващо желание; стимул.

of

- [ъv] prep 1. притежание; авторство; принадлежноет на; the capital ~ Bulgaria столицата на България, the Tower ~ London Лондонската кула; the works ~ Shakespeare творбите на Шекспир; 2. noсока; отдалечаване; разстояние от; на; north ~ на север от; within a mile ~ на една миля от; 3. освобождаване; лишаване от; to free/rid ~ освобождавам/отървавам от; to deprive ~ лишавам от; he was robbed ~ his money ограбиха му парите; 4. произход; източник; причина; деятел от; на; по; to come/descend/spring ~ произхождам от; ~ humble birth от скромно потекло; to borrow/buy/receive ~ заемам/купувам/получавам от; to die ~ умирам от; to smell/taste ~ мириша/имам вкус на; it was kind/foolish ~ you мило/глупаво беше от ваша страна; 5. материал, от който е направено нещо прилагателно на -ен, -ов и пр.; made ~ wood от дърво, дървен; 6. промяна в сьстоянието от; to make a fool ~ s.o. изкарвам някого глупак; подигравам се с някого; to make a blouse ~ a dress правя блуза от рокля; 7. част от цяло; класификация; количество от нещо от; и без превод; the best ~ friends най-добрият/най-добрите приятел/приятели; a friend ~ mine/~ my brother's един мой приятел/приятел на брат ми; five ~ us петима от нас; all ~ them всички; most ~ all най-много (от всичко/всички); there were two/five, etc. ~ us бяхме двама/петима и пр.; that silly smile ~\hers тaзи нейнa глупава усмивка; ~ all the impudence/cheek какво нахяттство; he, ~ all men не друг, а той; here, ~ all places не другаде, а тук; this, ~ all times именно сега; lying is the one thing ~ all others that I hate от всичко най-мразя лъжата; remedy ~ remedies най-доброто лекарство (от всички лекарства); glass ~ milk чаша мляко; sack/kilo ~ potatoes чувал/кило картофи; 8. качество; възраст; наименование на; с; и без превод; man ~ genius/tact гениален/тактичен човек; man ~ forty четиридесетгодишен човек; a fool ~ a man глупак; palace ~ а house къща дворец, къща (като) дворец; way ~ life начин на живот; hard ~ heart коравосърдечен; goods ~ our own manufacture произведени от нас стоки, стоки наше производство; potatoes ~ our own growing картофи, който сами сме отгледали; the vice ~ drunkenness порокът пиянство; the city ~ London град Лондон; the State ~ New York щатът Ню Йорк; 9. вьвежда предложно допьлнение на; от; за; към; с; the levying ~ taxes събиране на данъци; love ~ life жажда за живот; fear ~ death страх от смъртта; hatred ~ o.'s enemies омраза към неприятелите си; great eater ~ fish голям консуматор на риба; capable ~ способен на; lavish ~ щедър с/на; 10. време от; през; ~ late напоследък; ~ recent years през последните години; ~ а Saturday/Sunday, etc. един съботен/неделен и пр. ден; някоя събота/неделя и пр.; в съботен/неделен ден и пр.; ~ an evening разг. вечер, вечерно време.

off

- ['Јf] adv 1. отдалечаване, отдалеченост; разстояние и по време от-, из-; на-; to be/set ~ тръгвам, поемам, заминавам; отивам си; to fly ~ излитам, отлитам; (get) ~ with you! махай се! да те няма! house a mile ~ къща на една миля разстояние; far ~ далече; the elections arc two weeks ~ до изберите остават две седмици; noises ~ театр. шумове зад сцената; 2. махане, сваляне, пълно откъсване от-; и без превод; with o.'s coat ~ без палто; hats ~! шапки долу! with his hat ~ гологлав; to cut/bite/tear ~ отрязвам/отхапвам/откъсвам; ~ with his head! обезглавете го! 3. прекъсване на действието от-; и без npeвoд; the engagement is ~ /is broken ~ годежът e развален; the water is ~ водата e спряла, спрели ca водата; the dish is ~ ястието свърши (в pecmopaнm); the deal is ~ развалихме/развалиха сделката; the concert is ~ концертът се отменя; the play is ~ пиесата не се играе вече; 4. извършване на действие докрaй из-; до-; от-; to drink s.th. ~ изпивам нещо докрай/до дъно; to pay ~ изплащам докрай; the pain will wear ~ болката ще премине; 5. намаляване на брой, количество от-; и без превод, the number of customers dropped ~ купувачите намаляха; I must knock ~ a stone or two трябва да смъкна десетина килограма; a dollar ~ (с) един долар по-малко (от определената цена); 6. не на работа; без превод; to take а day ~ взимам един ден отпуск; to take time ~ отсъствувам от работа; намирам време; откъсвам се от работата си (за да направя нещо); Ђ to be ~ 1) развален/вмирисан съм (за храна); 2) разг. започвам да говоря надълго и широко (on a subject по даден въпрос); she's ~ again! пак захвана! ~ and on, on and ~ от време на време; it rained on and ~ преваляваше; right/straight ~ веднага. ['Јf] prep 1. сваляне, падане, махване от; to fall ~ a tree/ladder падам от дърво/стълба; to take s.th. ~ the price отбивам известна сума от цената; 2. отдалечаване, отдалеченост, на разстояние, настрана от от; край; ~ shore малко навътфе в морето; ~ the road край пътя; street ~ the main road улица, която се отклонява от главния път; странична улица; dress ~ the shoulders рокля, която не покрива раменете; 3. източник от; to win money ~ s.o. спечелвам пари от някого; to eat ~ silver plate ям от сребърни съдове; to live ~ investments живея/издържам се от влогове; 4. незаетост; ~ duty/work не на работа, свободен (от служебни задължения); to have time ~ work имам свободно време; 5. не на нужната висота; не съвсем; ~ form/o.'s game сп. не във форма (и прен); ~ white леко кремаво; ~ black почти черно; 6. липса на охота, апетит за, към; to be ~ o.'s food не ми се яде, нямам апетит; 7. въздьржане от; to be ~ smoking отказал съм се от пушене; 8. прекъсване; to be ~ o.'s diet прекъснал съм си диетата; to be ~ football не играя вече футбол; to be ~ the job не се занимавам вече с дадена работа. ['Јf] а 1. отдалечен; оттатьшен; on the ~ side of the building на оттатъшната страна на сградата; 2. десен, външен (от чифт, два коня и пр.); ам. десен (за страна на шосе); 3. страничен, второстепенен (за път, въпрос); 4. малко вероятен; ~ chance твърде малка вероятност; 5. свободен, незает; ~ day свободен ден; ~ hours свободни часове, свободно време; 6. под обикновеното ниво, не на нужната висота; по-малък (на брой, по количество); мъртъв, слаб (за сезон, тьрговия); не във форма; 7. мор. който е на известно разстояние (от брега). ['Јf] n 1. крикет offside; 2. ам. несполука, нeуспех; I've had my ~s and ons видял cъм добри и лоши дни; 3. начало на конни състезанпя. ['Јf] v разг. 1. отказвам се от (споразумение, начинание); прекъсвам (преговори) с; 2. мор. поемам в открито море; 3. разг. свалям дреха; to ~ with o.'s coat свалям си палтото: 4. to ~ it отивам си, тръгвам си. ['Јf] int марш!

off-beat

- ['Јfbi:t] а 1. муз. неакцентуван (за мах, при тактуване); силно акцентуван втори и четвърти мах (в джаза); 2. разг. неспазващ условностите, ексцентричен; необикновен, нестандартен; 3. ам. sl. погрешен, съмнителен.

off-chance

- ['Јftsha:ns] n малка вероятност.

off-colour

- ['Јfkлlъ] а 1. нестандартен по цвят (за диамант); долнокачествен; 2. от смессна раса, не чисто бял; 3. ам. без настроение; 4.неразположен (здравословно); 5. sl неприличен, нецензурен.

off-day

- ['Јfdei] n разг. лош ден; this is one of my ~s днес не ми върви.

off-licence

- ['Јf,laisns] n 1. патент/разрешително за пpoдажба на спиртни питиета за домашна консумация; 2. разг. магазин, притежаващ такова разрешително.

off-limits

- ['Јf,limits] а забранен за посещение (особ. за военни).

off-lying

- ['Јf,laii¤] а отдалечен.

off-peak

- [Јfpi:k] I. a 1. без голямо улично движение/навалица; 2. ел. извънвърхов; II. п ел. извънвърхов период, период на снижаване на товара.

off-positron

- ['Јfpъ,zishn] n ел. изключено/неработно положение.

off-shore

- [,Јv'shЈ;] а 1. недалеч от/откъм сушата; 2. Духащ към морето (за вятър). [,Јf'shЈ:] adv на (известно) разстояние от брега.

off-stage

- ['Јfsteidj] а задкулисеч. ['Јfsteidj] adv зад кулисите (и прен.).

off-street

- ['Јfstri:t] а който е встрани от/не е на главна улица (за място за паркиране и пр.); ~ parking паркинг/паркиране встрани от главна улица; ~ loading/unloading товарене/разтоварване (на камион) откъм гърба на сградата (не откьм улицата).

off-the-cuff

- [,Јfъ'kлf] а импровизиран.

off-the-record

- [,Јfъ'rekЈ:d] а ам. неофициален, не за публикуване.

off-the-shelf

- [,Јfъ'shelf] a ам. 1. който редовно се продава/е на склад в даден магазин (за стока, изделие); 2. готов, който не е по поръчка (за изделие).

off-white

- ['Јfwait] I. а много светло сив, светлокремав; II. п сивобелезникав/светлокремав цвят.

offal

- ['Јfl] n 1. отпадъци; остатъци; смет; 2. карантия, дреболии; 3. евтина долнокачествена риба; 4. мърща; 5. често рl трици; 6. attr долнокачествен (за мляко, жито, дървен материал).

offcast

- ['Јfka:st] I. а отхвърлен, отречен; II. п отхвърлен предмет; отречен/дезавуиран човек.

offence

- [ъ'fens] n 1. нарушение, постъпка (against); 2. юр. престъпление; indictable ~ наказуемо деяние; legal ~ закононарушение; capital ~ престъпление, наказуемо със смърт; 3. обида; оскърбление; to cause/give ~ to s.o. обиждам/засягам някого; to take ~ at обиждам се от; without (giving) ~ без да имам намерение да Ви обидя; nо ~ ! нямах намерение да Ви обидя! quick to take ~ обидчив; 4. воен. настъпление, нападение, атака; 5. библ. Камен преткновения (и stone/rock of ~).

offend

- [ъ'fend] v 1. престъпвам.нарушавам (закон, добрите нрави и пр.) (against); 2. дразня (слуха); бода (в очите); противен съм, не се нравя на; накърнявам, в разрез съм с (чувство); 3. обиждам, засяraм; to be ~ed at/by s.th., by/with s.o. обиждам се от нещо/на някого; 4. ост. библ. провинявам се; изпадам в заблуда/грях.

offender

- [ъ'fendъ] n 1. виновник; нарушител; 2. юр. престъпник; first ~ престъпник, съден за пръв път; old ~ рецидивист.

offense

- [] ам. offence.

offensive

- [ъ'fensiv] I. a 1. противен, отвратителен, крайно неприятен, дразнещ; зловонен; 2. нахален, дързък; обиден; words ~ to the ear оскърбителни за ухото думи; ~ language ругатни; 3. воен., сп. нападателен; II. п офанзива.

offer

- ['Јfъ] v 1. принасям в жертва (и с up); to ~ (up) prayers to отправям молитви към; to ~ homage to отдавам почит на; 2. предлагам; to ~ s.th. to s.o./s.o. s.th. предлагам нещо на някого; he ~еd to drive us home той предложи да ни закара экъщи; to ~ an opinion изказвам мнение; to ~ o.'s hand подавам ръка (за здрависване); to ~ o.'s hand (in marriage), ост. to ~ правя предложение за женитба; 3. опитвам се, правя опит, понечвам; to ~ resistance оказвам съпротива, съпротивлявам се; he ~ed to strike me той понечи да ме удари; 4. представлявам; представям (се); the fireworks ~ed a fine spectacle фойерверките бяха/представляваха великолепна гледка; if a good occasion ~s ако се представи добър случай; the first path that ~s първата пътека, на която попаднем; 5. обявявам/предлагам за продан, продавам; предлагам цена; 6. тьрг. правя оферта. ['Јfъ] n 1. предложение; ~ of marriage предложение за женитба; to make an ~ of money/help предлагам пари/помощ; 2. тьрг. предложение, оферта; (goods) on ~ (стоки) за продан (на намалена цена); 3. нещо, което се предлага.

offering

- ['Јfъri¤] n 1. предлагане; 2. жертвоприношение; жертва; 3. дар, дарение.

offertory

- ['Јfъtъri] n 1. църк. част от литургията, при която се събират пари; 2. волни пожертвувания (събрани по време на/след църковна служба).

offhand

- [,Јf'haend] а 1. импровизиран, без подготовка; 2. безцеремонен; надменен; рязък. [,Јf'haend] adv 1. импоовизирано. без поедваоителйа подготовка; tо play an accompamment ~ акомпанирам прима виста; 2. безцеремонно, грубо, прекалено фамилиарно.

offhanded

- [,Јf'haendid] а безцеремонен; високомерен, хладен.

offhandedly

- [,Јf'haendidli] adv безцеремонно.

office

- ['Јfis] n 1. често pl услуга; owing to/through/by the good ~s of с помощта/благодарение на; 2. служба, длъжност, пост; to be in/hold ~ изпълнявам длъжност; на власт съм (за правителство); заемам министерски пост; to come into/enter upon/take ~ 1) встъпвам в длъжност; 2) идвам на власт (за правителство); 3) заемам министерски пост; to leave/resign ~ подавам оставка; to be out of ~ не съм на власт (за партия); 3. дълг, задължение; 4. кантора, канцелария (и персонал); ам. лекарски/зъболекарски кабинет; 5. управление; бюро; клон; head ~ седалище, централа, главно управление; secretary's ~ секретариат; 6. министерство; the Foreign O. Министерството на външните работи; the Holy О. ист. рел. инквизицията; 7. рел. обред, служба; О. for the Dead заупокойна молитва; the last ~s последни грижи за мъртвец; погребални обреди; 8. pl сервизни помещения; 9. sl. предупреждение, намек; to give s.o. the ~ предупреждавам някого; to take the ~ вземам си бележка от предупреждение.

office-bearer

- ['Јfis,bЁъrъ] n 1. длъжностно лице, чиновник; 2. член на ръководство (на дружество).

office-block

- ['ЈfisblЈk] n многоетажна административна сграда.

office-boy

- ['ЈfisbЈi] n разсилен, куриер, разносвач.

office-holder

- ['Јfis,houldъ] n служещ; ам. държавен чиновник.

office-hours

- ['Јfis,auъz] n работно време.

office-seeker

- ['Јfis,si:kъ] n кандидат за служба.

office-worker

- ['Јfis,wъ:kъ] n чиновник.

officer

- ['Јfisъ] n 1. длъжностно лице, чиновник, служещ; ~ of the court съдия-изпълнител; ~ of state министър; police ~ полицай; medical ~ of health окръжен/околийски лекар; 2. секретар, член на ръководството (на дружество); 3. воен. офицер; ~ of the day дежурен офицер; regifnental ~ строеви офицер; 4. мор. член на ръководния персонал; first ~ помощник-капитан (на тьрговски кораб). ['Јfisъ] v 1. давам офицерски кадър на; 2. обик. pass командувам; well ~ed battalion батальон с добър офицерски състав.

official

- [ъ'fishl] I. а 1. служебен; официален; to act in o.'s ~ capacity действувам в качеството си на длъжностно лице; ~ red tape канцеларщина, бюрокрация; 2. фарм. приет във фармакопеята; II. п служебно/длъжностно лице, чиновник; railway ~ железничар.

officialdom

- [ъ'fishъldъm] n 1. чиновничество; 2. бюрократизъм.

officialese

- [ъ,fishъ'li:z] n език, характерен за официални изказвания/документи; канцеларски език, административен жаргон; високопарен/многоречив/неясен език.

officialism

- [ъ,fishъ'lizm] officialdom 2.

officiant

- [ъ'fishiъnt] n свещенослужител.

officiate

- [ъ'fishieit] v 1. изпълнявам задължения; to ~ as chairman (at a meeting) председателствувам (събрание); to ~ as best man (at a wedding) кумувам (на венчавка); 2. извършвам богослужение; 3. сп. изпълнявам съдийска длъжност; реферирам.

officinal

- [,Јfi'sainl] а 1. фaрм. готов (за лекарство, не направено по рецепта); 2. лекарствен, прилаган в медицината; 3. фарм. ост. приет във фармакопеята.

officious

- [ъ'fishъs] а 1. натрапчив, досаден; който се бърка в чужди работи; 2. дипл. официозен, неофиииален.

offing

- [Јfi¤] n мор. открито море (гледано от брега); Ђ in the ~ недалеч/видим от брега; прен. наблизо, под ръка; наскоро, прёдстоящ; to have a job in the ~ скоро очаквам да получа работа.

offish

- ['Јfish] а разг. сдържан, резервиран; надменен.

offprint

- ['Јfprint] n отделен отпечатък (на статия).

offscourings

- ['Јfskauъri¤z] n pl мръсотия, утайка, измет (и прен.); the ~ of humanity отрепките на обществото.

offset

- ['Јfset] n 1. начало; at the ~ от самото начало; 2. издънкa (и прен.), вейка, гранка, филиз; 3. разклонение (на планина); 4. контраст; противотежест; средство, за да изпъкне нещо; 5. компенсация; обезщетение; 6. арх. вдадина (на фасада); 7. тех. изместване; статично отклонение; разклонение, отвод (на тръба); 8. печ. офсет; 9. печ. петно; 10. земл. перпендикулярна линия. ['Јfset] v 1. компенсирам: обезщетявам; уравновесявам; 2. тех. измествам, премествам; 3. тех. разклонявам (тръба); 4. арх. правя вдадина на); 5. печ. отпечатвам на офсет; 6. пускам издънки/гранки.

offshoot

- ['Јfshu:t] n 1. издънка (и прен.), гранка; 2. разклонение (на планина); 3. съребрен потомък; клон на семейство.

offside

- [,Јfsaid] n футб., хокей офсайд, (положение на) засада.

offspring

- ['Јfspri¤] n 1. потомък, дете; потомство, поколение, деца; 2. малки на животно; ам. младо растение; 3. прен. резултат, последица.

offtake

- ['Јfteik] n тех. отводна тръба; отвеждащ канал.

oft

- [Јft] adv поет. често.

often

- ['Јfn] adv често; how ~ do buses run? на какъв интервал минават автобуси? as ~ as колкото пъти; всеки път, когато; as ~ as not, more ~ than not повечето пъти; много често; every so ~ от време на време.

oftentimes

- ['Јfntaimz] adv ост. поет. често.

ogam

- [] ам. ogham.

ogee

- ['oudji:] n 1. арх. пластична украса с профил във формата на S; 2. извита линия с формата на S; 3. арх. арабска арка (и ~ arch).

ogham

- ['Јgъm] n 1. огам (древна ирландска и келтска азбука); 2. attr огамски.

ogival

- [ou'djaivl] а арх. кръстат, с диагонален ръб (за свод); оживален, готически.

ogive

- ['oudjaiv] n арх. 1. ръб на кръстат свод; 2. oстра (готическа/стреловидна) арка/дъга.

ogle

- ['ougl] v гледам влюбено, отправям многозначителни/нежни погледи към (at). ['ougl] n влюбен поглед.

ogre

- ['ougъ] n 1. великан човекоядец; 2. страшилище.

ogress

- ['ougris] ж.р. от ogre 1.

oh

- [ou] int изненада, болка, молба и пр. о! ах! а! (и без превод).

ohm

- [out] n физ. ом.

oil

- [Јil] n 1. масло, обик. течно; fixed ~s нелетливи масла; cooking ~ олио; olive/sweet/salad ~ дървено масло, зехтин; Holy ~ рел. миро; 2. петрол, земно масло, нефт; газ; 3. течно мазилно вещество; 4. обик. pl маслени бои; картина с маслени бои; 5. oil-skin; 6. sl. ласкателство; подкуп, рушвет; 7. attr маслен; Ђ to add ~ to the flames, to pour ~ on the flames, to take ~ to extinguish the flames наливам масло в огъня; to pour ~ on troubled waters/on the waters успокоявам духовете/атмосферата. [Јil] v 1. смазвам; to ~ the wheels/works смазвам колелетата; прен. улеснявам/уреждам работата с тактичен подход/вежливост/подкуп; 2. омаслявам, импрегнирам, проливам с масло; 3. разтапям се (за краве масло и пр.); Ђ to ~ s.o.'s hand/palm давам някому подкуп/рушвет, подкупвам някого; to ~ o.'s tongue лаская, подмазвам се.

oil-bearing

- ['Јil,bЁъri¤] а 1. бот. маслодаен; 2. геол. нефтоносен.

oil-belt

- ['Јilbelt] n геол. зона/облает с нефтени залежи.

oil-cake

- ['Јilkeik] n кюспе.

oil-can

- ['Јilkaen] n 1. масльонка; 2. бидон.

oil-colour

- ['Јil,kлlъ] n обик. рl маслена боя.

oil-engine

- ['Јil.endjin] n дизелов двигател.

oil-field

- ['Јilfi:ld] n нефтено находище.

oil-gauge

- ['Јilgeidj] n тех. масломер, олеометър; маслопоказател.

oil-gland

- ['Јilglaend] n мастна жлеза.

oil-lamp

- ['Јillaemp] n газена лампа.

oil-paint

- ['Јilpeint] n маслена боя.

oil-painting

- ['Јil,peinti¤] n живопис/картина с маслени бои.

oil-rig

- ['Јilrig] n сонда за пробиване на нефтен кладенец.

oil-skin

- ['Јilskin] n 1. мушама; 2. pl мор. комплект дреха и панталони от мушама; 3. attr мушамен.

oil-slick

- ['Јilslik] slick¬ 1.

oil-stone

- ['Јilstoun] n брус/точилен камък, намазан с масло.

oil-well

- ['Јilwel] n 1. нефтена сонда/кладенец; 2. маслосборник.

oilcloth

- ['ЈilklЈҐ] n 1. мушама (за маса); 2. вид линолеум.

oiled

- [Јild] а намазан/покрит с масло; well ~ tongue прен. находчив/ласкателен език; ~ paper пергаментова хартия; ~ silk импрегнирана коприна; Ђ ~ sl. натряскан.

oiler

- ['Јilъ] n 1. мазач; 2. масльонка; смазващо устройство; лубрикатор; 3. танкер, петролоносач; 4. pl oilskin.

oily

- ['Јili] а 1. мазен; импрегниран с масло; 2. прен. мазен, ласкателен.

ointment

- ['Јintmъnt] n мехлем; мазило; крем.

okapi

- [ou'ka:pi] n зоол. окапи (Okapia johnstoni).

okay

- [ou'kei] а разг. 1. правилен; съгласен; 2. верен (за сбор). [ou'kei] adv разг. правилно; дадено. [ou'kei] v разг. одобрявам, съгласявам се на/с.

old

- [ould] I. а 1. стар; възрастен: ~ maid 1) стара мома; 2) човек с психика на стара мома; 3) вид игра на карти; ~ man старец, дядо; the ~ man разг. 1) бащата, старият; благоверният; 2) шефът, началството; мор. капитанът (на кораб); 3) прен. грешната човешка природа; ~ woman баба (и прен.), бабичка, старица; the ~ woman разг. благоверната; the ~ lady разг. майка ми; жена ми, жената, моята бабичка; to be getting/growing ~ остарявам, застарявам; in his/her ~er days на стари години; 2. на... години, на.. годишна възраст; to be ten years ~ на десет години съм; how ~ are you? на колко си години? two-year-~ child двегодишно дете; when you are ~ enough когато пораснеш; he is ~ enough to той e достатъчно голям да; 3. стар; древен; отдавнашен; that's as ~ as the hills това съществува, откакто свят светува; 4. стар, вeхт, износен; похабен; 5. опитен, стар, обигран; ~ in crime/cunning/diplomacу опитен/обигран престъпник/хитрец/дипломат; ~ soldier 1) стар/бивш войник; 2) прен. опитен човек; 6. бивш, предишен, някогашен; ~ boy/pupil бивш ученик (на дадено училище); ~ gang/guard стара гвардия; in the ~ days едно време; the О. Country старата родина (казано от емигрант); 7. any ~ кой да е; как да е; any ~ thing sl. каквото и да е, каквото ти падне; any ~ how как да е; Ђ to have an ~ bead on young shoulders много умен/сериозен съм за възрастта си; to come the ~ soldier over държа се наставнически към; ~ man/fellow/chap/sl. bean/egg/fruit/stick/thing/top приятелю, мой човек, драги; dear ~ Henry! милият Хенри! to have a fine/good/high/rare ~ time sl. прекарвам великолепно; O. GIory националното знаме на САЩ; О. Harry/Nick/Scratch дяволът; news а week ~ новини от една седмица; II. п: the ~ старите (хора); ~ and young старо и младо; of ~ някога в миналото; in days of ~ едно време.

old Style

- [,ould'stail] а по стар стил, по юлианския календар.

old age

- [ould'eudj] n старост; ~ pension пенсия.

old gold

- ['ould'gould] n старо злато (цвят).

old man's beard

- ['ouldmaenz'biъd]n бот. 1. повет (Clematis vitalba); 2. ам. лузиански мъх (Tillandsia usneoides).

old-clothes-man

- [,ould'klouzmaen] n (pl -men) вехтошар, търговец на стари дрехи.

old-established

- [,ouldi'staeblisht] а отдавна установен.

old-fashioned

- [,ould'faeshъnd] I. a 1. старомоден; старинен; 2. консервативен; II. п вид коктейл.

old-hat

- [,ould'haet] sl. I. a predic изтъркан, старомоден, остарял; II. п нещо изтъркано/банално/старо.

old-line

- [.ould'lain] а ам. 1. установен; 2. консервативен; 3. стар, традиционен.

old-maidish

- [,ould'meidish] а 1. старомомински; 2. превзет; болезнено чувствителен.

old-time

- ['ould'taim] а 1. старинен, едновремешен, старовремски; 2. разг. старомоден.

old-world

- [,ould'wъ:ld] а 1. древен; 2. старинен, някогашен, от едно време; 3. ам. живописен.

olden

- ['ouldъn] а ост. книж. стар, древен, предишен; in ~ tiroes някога, едко време. ['ouldъn] v ряд. 1. застарявам; 2. остарявам.

oldster

- ['ouldstъ] n разг. старче.

oleaginous

- [,ouli'aedjinъs] а маслен; мазен (и прен.).

oleander

- [,ouli'aendъ] n бот. олеандър, лиандро, зокум (Nerium oleander).

oleaster

- [,ouli'aestъ] n бот. 1. дива маслина (Olea oleaster); 2. миризлива върба (Eleagnus angustifolia).

oleiferous

- [,ouli'ifъrъs] а маслодаен.

oleograph

- ['ouliogra:f] n олеография.

olfactory

- [Јl'faektъri] а обонятелен (за нерв).

oligarch

- ['Јliga:k] n олигарх.

oligarchal

- ['Јliga:kl] а олигархичен.

oligarchic

- [,Јli'ga:kik] а олигархичен.

oligarchical

- [,Јli'ga:kikl] а олигархичен.

oligarchy

- ['Јliga:ki] n олигархия (и събир.).

oligocene

- ['Јligousi:n] n геол. олигоцен.

olio

- ['ouliou] n 1. испанска яхния от месо и зеленчуки; 2. смесица, сбирщина; антология; муз. потпури.

olivaceous

- [,Јli'veishъs] а маслиненозелен.

olivary

- ['Јlivъri] а анат. с форма на маслина, овален.

olive

- ['Јliv] n 1. бот. маслина (Olea europaea); 2. olive branch; 3. обик. pl гостба от навити резени месо, пълнени с маслини и подправки; 4. овално копче; 5. маслиненозелен цвят; 6. attr 1) маслинен, маслинов; 2) с маслиненозелен цвят; 3) мургав.

olive drab

- ['Јlivdraeb] n 1. сивкаво-зелен цвят; 2. тьмнозелен вълнен/памучен плат; 3. ам. униформа от такъв плат.

olive oil

- [,Јliv'Јil] n маслинено масло, зехтин.

olive-branch

- ['Јlivbra:ntsh] n 1. маслинено клонче (като символ на мира); to hold out the ~ правя предложения за мир; 2. шег. дете.

olympiad

- [ou'limpiaed] n олимпиада.

olympian

- [ou'limpiъn] n 1. мит. олимпиец (и прен.); 2. участник в древногръцките олимпийски игри. [ou'limpiъn] а 1. олимпийски; 2. божествен; 3. ирон. надменен, високомерен; 4. прен. величествен, тържекпвен.

olympic

- [ou'limpik] а олимпийски; (the) ~ games Олимпийски игри, олимпиада.

olympus

- [ou'limpъs] n 1. геогр., мит. Олимп; 2. небето, небесата.

ombre

- ['Јmbъ] n ост. омбре (вид игра на карти).

ombudsman

- ['Јmbudzmъn]n (pl -men) парл. длъжностно лице, което разследва и дава мнение по жалби на граждани.

omega

- [ou'megъ] n 1. гръцката буква омега; 2. прен. край, завършък, заключение.

omelet

- ['Јmlet] n готв. омлет; Ђ you cannot make an ~ without breaking eggs без жертви не може да се постигне нещо голямо/важно.

omelette

- ['Јmlet] omelet.

omen

- ['oumen] n поличба, предзнаменование, знаменне; of good ~ предвещаващ добро; of bad/ill ~ вещаещ зло, злокобен, зловещ. ['oumen] v предвещавам, предсказвам.

ominous

- ['Јminъs] а зловещ, злокобен, заплашителен, застрашителен.

omissible

- [ou'misibl] а който може да се изпусне, без който може.

omission

- [ъ'mishn] n 1. опущение, пропуск; нещо изпуснато; 2. изпускане, пропускане.

omit

- [ъ'mit] v (-tt-) 1. пропускам, забравям (to do s.th./doing s.th. да направя нещо); 2. изпускам.

omnibus

- ['Јmnibъs] n 1. автобус, омнибус; 2. еднотомник, сборник; 3. attr общ, всеобщ, всеобхватен; ~ bill законопроект, който включав различии мерки; ~ box театр. голяма ложа за много хора; ~ book/volume еднотомник; сборник; антология.

omnidirectional

- [,Јmnidi'rekshъnl] а тех. действуващ във всички посохи (за радиоантена); универсален.

omnifarious

- [,Јmni'faeriъs] а всевъзможен; разнообразен.

omnipotence

- [Јm'nipъtъns] n всемогъщество.

omnipotent

- [Јm'nipъtъnt] I. а всемогъщ; II. n: the О. всевишният.

omnipresent

- [,Јmni'prezъnt] a вeздecъщ.

omniscience

- [Јm'nisiъns] n всезнание, всеведение.

omniscient

- [Јm'nisiъnt] а всезнаещ, всеоведущ.

omnium gatherum

- ['Јmniъm'gaeъrъm] n шег. сбирщина, смесица; пъстро общество.

omnivorous

- [Јm'nivъrъs] а всеяден.

omophagic

- [,oumъ'faedjik] а който яде сурово месо.

omophagous

- [ou'mЈъfъgъs] а който яде сурово месо.

on

- [Јn] prep 1. място - статично и динамично на, върху, по, у; it is/put it ~ the table то е/сложи го на масата; to jump ~ the top of скачам върху; everywhere ~ earth навсякъде по земята/света; ~ land and at sea по суша и по море; Stratford-~Avon Стратфорд на Ейвън; 2. близост, посока; приблизителност на, до, при, край, върху; почти, около; house ~ the main road къща край/на шосето; just ~ a year ago почти преди една година; just ~ «5 към/около пет долара; ~ the right надясно; room that looks ~ (to) the street стая, която гледа към улицата; 3. злонамерена цел на, срещу, върху; to march ~ напредвам към/срещу; to lay hold ~ хващам, сграбчвам; to draw o.'s knife ~ изтеглям нож срещу, нападам с нож; curse/plague ~ him! проклет да е! 4. опора; основание; мерило на, по, от, при, в; и без превод; to lean ~ облягам се на (и прен.); based ~ fact основан на факт; ~ this/that account по тази причина; ~ no account в никакъв случай; ~ good authority от меродавен източник; ~ the advice of по съвета на; ~ pain/penalty of death под страх от смъртно наказание; 5. участие, състояние; занимание, условие в, на, по, под, при, за; to be ~ a committee/jury член съм на комитет/жури; writer ~ the Times журналист от в. Тайме; ~ condition that при условие че; ~ duty дежурен; ~ lease под наем; ~ loan заемообразно; ~ sale за продан; to go ~ a hike/excursion отивам на екскурзия; to go ~ a trip/journey тръгвам на път; 6. начин - превежда се с наречие; ~ the cheap евтино; ~ the sly скришно, тайно; 7. относно за, върху, по; срещу, против; to speak/talk/lecture ~ говоря върху; book ~ книга върху/за; agreement ~ споразумение по/върху/относно; to have evidence ~ s.o. имам доказателство против/срещу някого; 8. време в, на, през, при; след; с ger като, когато, след като; ~ Sunday в неделя; ~ Sundays в неделен ден; ~ the 10th of June на 10 юни; ~ a fine day in June през един хубав юнски ден; ~ nights, o'nights нощно време; ~ application/demand при поискване; ~ o.'s majority при пълнолетието си, когато стане човек пълнолетен; ~ (my) entering the room като влязох в стаята; ~ and after the fifteenth от петнадесети включително; 9. въвежда предложно допълнение на, за, върху, по, от, към, с; to insist ~ настоявам на; to border ~ гранича с; to depend ~ завися от; influence ~ влияние върху; to be set/bent/determined ~ (doing) s.th. твърдо решен съм на нещо/да направя нещо; mad ~ луд по; severe/hard ~ строг към; to smile/frown ~ s.o. усмихвам се/мръщя се някому; to operate ~ s.o. оперирам някого; cheque ~ a bank чек срещу дадена банка; 10. източник; средство посредством, с, чрез; to live ~ vegetables, etc. храня се/живея със зеленчуци и пр.; how to live ~ nothing a year как да живееш без никакъв доход/без пари; to be ~ antibiotics/the pill вземам антибиотици/противозачатъчно средство; to be ~ drugs/heroine вземам редовно наркотици/хероин; 11. прибавен към върху, на; след; two pence ~ the price два пенса върху цената; insult ~ insult обида след обида; disaster ~ disaster беда след беда; 12. разг. за сметка на; drink ~ the house черпня за сметка на съдържателя на заведението; this one is ~ me този път аз черпя; the laugh was ~ him той беше изиграният; Ђ have you any money ~ you? имате ли пари у себе си? winter was ~ us зимата ни изненада/дойде изведнъж. [Јn] adv 1. обличане; покриване; слагане; to put ~ o.'s coat, etc. обличам си палтото и пр.; to have o.'s boots ~ обут съм; to have nothing ~ гол съм; to put the kettle ~ слагам чайника да заври; to turn/switch ~ запалвам, пускам (котлон, лампа, радио и пр.); 2. напред; to move/go ~ придвижвам се; head/end ~ с главата/края напред; 3. продължително, безспирно, непрекъснато; to toil ~ and ~ работя безспир; ~ with the dance! да почнат/да продължат танците! and so ~ и тъй нататък; 4. действие; процес; the lights were full ~ всички лампи светеха; the play is now ~ пиесата сега се играе; the film/performance is ~ филмът/представлението e започнало; the machine is ~ машината работи; the tap is ~ чешмата тече; the rain is ~ again! пак заваля! breakfast is ~ from 8 to 10 закуската ce сервира от 8 до 10; have you anything ~ this evening? имате ли нещо предвид, за/канени ли сте някъде довечера? is the water/electricity ~ yet? дойде ли/пуснаха ли водата/електричеството? there's nothing ~ at present сега e мъртъв сезон; 5. в изрази за време; early ~ отрано; доста рано; later ~ по-късно; it's getting ~ for 2 o'clock наближава 2 часът; well ~ in the night до късно през нощта; it was well ~ in the evening беше вече късно вечерта; well ~ in years в напреднала възраст; he was well ~ into his seventies наближаваше седемдесетте; ~ and off от време на време, с прекъсване; a it is simply not ~ разг. не e възможно/позволено, не може; to be ~ about s.th. разг. постоянно приказвам за нещо; to be ~ at s.o. разг. постоянно врънкам някого; to be ~ to s.o. разг. 1) говоря/свързвамсе с някого 2) по следите съм на някого; залавям/пипвам някого; to be ~ to a good thing нареждам се добре.

on to

- ['Јntu] prep на, върху, о (за движение); to climb ~ the roof качвам се на покрива.

on-license

- ['Јn,laisъns] n позволително за продажба на спиртни напитки само за консумация в заведението.

onager

- ['Јnъgъ] n зоол. вид диво азиатско магаре (Equus onager).

onanism

- [,ounъ'nizm] n онанизъм.

once

- [wлns] adv 1. веднъж, един път; more than ~ неведнъж; ~ or twice, ~ in a while, ~ and again от време на време, няколко пъти; ~ a week веднъж седмично/на седмица; ~ more още веднъж, отново; ~ (and) for all веднъж за винаги; 2. някога (и в бъдеще); веднъж, едно време; ~ upon a time някога; Ђ at ~ 1) веднага, незабавно; 2) едновременно; at ~ stem and tender и строг, и нежен; all at ~ изведнъж. [wлns] cj щом (като); веднъж да; ~ I get this job done щом като свърша тази работа; ~ you get to know him веднъж като го опознаеш. [wлns] n един случай/път; do it this ~ направи го само този път (по изключение); ~ is enough един път стига; for (this) ~ само веднъж, по изключение.

once-over

- ['wлns,ouvъ] n разг. бърз преглед/прочитане; to give s.o. the ~ оглеждам някого критично.

oncology

- [Јn'kЈlъdji] n онкология.

oncoming

- ['Јn,kлmi¤] I. а идващ, предстоящ; приближаващ; насрещен; the ~ shift встъпващата смяна (работници); II. п идване, настъпване.

one

- [wлn] а 1. един; първи; ~ hundred сто; book/chapter ~ книга/глава първа; ~ or two people един-двама души; ~ man in a thousand един на хиляда души, много малко хора; that's ~ way of doing it това e един начин да го направиш; и така може да го направиш; 2. само един, единствен; it's the ~ thing I didn't want you to do именно/точно това не исках да направиш; their ~ and only son единственият им син; no ~ man could do it никой не би могъл да го направи сам; това не е работа за сам човек; 3. един, единен; еднакъв, един и същ; he and I are ~ ние с него сме единодушии; I am ~ with you на вашето мнение съм; to remain forever ~ оставам си все същият; it's all ~ (to me) разг. все едно (ми) е; 4. един, някой; ~ day един/някой ден. [wлn] n 1. числото едно, единица; in the year ~ npeн. много отдавна, во време оно; 2. замества вече споменато същ.; означава отделен предмет, човек; which ~ do you prefer? кого/коя/кое предпочитате? they arrived in ~s and twos точеха се по един, по двама; ~ and all всички до един; 3. ам. Банкнота от един долар; Ђ to be at ~ with s.o. единодушии сме с някого; I fetched/landed/gave him ~ лепнах му една плесница; I for ~ колкото до мен; to be ~ up on s.o. имам предимство пред някого. [wлn] pron 1. demomstr, indef един, някой (си); човек; this/that ~ този/онзи; any ~ of us кой да е от нас; ~ another взаимно, един друг; many а ~ много хора; his dear ~s близките му; to ~ in his position за човек с неговото положение; ~ Mr Smith някой си господин Смит; I am not ~ to не съм човек, който би; не ми е по нрава да; I'm not much of a ~ for sweets не съм твърде по сладкишите; 2. impers човек; ~ cannot help doing it човек не може да не го направи; 3. в pass case си, свой; to give ~'s opinion казвам си мнението; the Evil ~ сатаната; the Holy O., the O. above бог; ~ with another общо взето, средно. едно на друго.

one-handed

- [,wлn'haendid] a 1. еднорък; 2. за една ръка (за инструмент и пр.).

one-herse

- [,wлn'hЈ:s] а 1. с/за един кон; с една конска сила; 2. прен. sl. зле екипиран; незначителен, второстепенен; ~ town никакво/загубено градче.

one-ideaed

- [,wлnai'diъd] а 1. тесногръд; 2. с идея-фикс.

one-legged

- [,wлn'legd] a 1. еднокрак; с отрязан крак (за човек); 2. разг. несправедлив (за договор и пр.).

one-man

- ['wлnmaen] а за един/сам човек; ~ show изк. самостоятелна изложба; ~ stage play монодрама, пиеса за един актьор.

one-piece

- [,wлn'pi:s] а цял, от едно парче.

one-sided

- [,wлn'saidid] а 1. с една страна; едностранен; застроен от едната страна (за улица); 2. бот. с листа/цветове само от едната страна (на стъблото); 3. наклонен; асиметричен; 4 прен. едностранчив, неравен, несправедлив (за договор); пристрастен.

one-step

- ['wлnstep] n вид фокстрот (танц).

one-time

- [,wлn'taim] а някогашен, бивш.

one-track

- [,wлn'traek] а 1. жп. единичен, с един коловоз; 2. ограничен, тесногръд; ~ mind ограничен ум.

one-up

- [,wлn'лp] а 1. сп. водещ с една точка; 2. прен. разг. с преднина, в по-изгодно положение; to be ~ (on s.o.) имам преднина (пред някого), надигравам (някого).

one-upmanship

- [,wлn'лpmъnship] n разг. чувство за превъзходство, преднина; напереност, фукане.

one-way

- ['wлn'wei] а 1. само за отиване, в едно направление (за билет); 2. еднопосочен.

oneness

- ['wлnnis] n 1. единствено, цялост; 2. единодушие, единомислие; 3. изключителиост; 4. еднаквост; непроменчивост.

oner

- ['wлnъ] n sl. 1. рядък човек/предмет; спец; 2. тежък удар; 3. опашата лъжа.

onerous

- ['Јnъrъs] а обременителен (и юр.), затруднителен, тежък.

oneself

- [wлn'self] pron 1. reft се, си; to hurt ~ наранявам се; to tell ~ казвам си; 2. emph сам, за себе си; to do s.th. ~ сам върша нещо; Ђ to be ~ в нормалния си вид съм (умствено и физически); естествен съм, държа се естествено; искрен съм; by ~ сам (без ничия помощ; непридружен); to come to ~ идвам в съзнание/на себе си, съвземам се; to keep ~ to ~ страня от хората, не съм общителен.

onfall

- ['ЈnfЈ:l] n нападение.

onght

- [Ј:t] aught 1.

ongoing

- ['Јngoui¤] а 1. в пронес; 2. сыцествуващ; 3. растящ.

onion

- ['лnjъn] n 1. бот. лук (Allium сера); глава лук; spring ~s зелен лук; seed ~s арпаджик; 2. sl. глава, тиква; off o.'s ~ луд, откачен; 3. воен. sl. запалителна ракета; Ђ to know o.'s ~s sl. акъллия/опитен съм.

onion dome

- ['лnjъndoum] n арх. луковица.

onion-skin

- ['лnjъnskin] n 1. кожа/ципа на лук; 2. вид тънка хартия.

oniony

- ['лnjъni] а с миризма/вкус на лук.

onlooker

- ['Јn,lukъ] n зрител, (случаен) свидетел.

only

- ['ounli] а 1. единствен; we are the ~ people that know it само ние го знаем; 2. най-добър; he is the ~ man for the position той e най-добрият/подходяздият за този пост. ['ounli] adv 1. само; if ~ she would stop talking да щеше да млъкне; 2. ~ too много, извънредно; I shall be ~ too pleased to с най-голямо удоволствие ще; the news was ~ too true новината несъмнено/за голямо съжаление беше вярна; 3. за усилване; ~ just едва-едва; we arrived ~ just in time за малко не закъсняхме; he has ~ just arrived той току-що пристигна. ['ounli] cj само че, но (и ~ that).

onomastics

- [,Јnou'maestiks] n pl с гл. в sing ез. ономастика.

onomatopoeia

- [,Јnoumaetou'piъ] n ез. 1. ономатопея, звукоподражание: 2, звукоподражателна дума.

onomatopoeic

- [,Јnoumaetou'pi:ik] а ез. ономатопоетичен, звукоподражателен.

onomatopoeical

- [,Јnoumaetou'pi:ikl] а ез. ономатопоетичен, звукоподражателен.

onrush

- ['Јnrлsh] n устрем, атака; прилив, силен поток/струя.

onset

- ['Јnset] n 1. нападение, атака; 2. начало.

onshore

- ['ЈnshЈ:] а 1. духащ към брега (за вятър); 2. разположен близо до/успоредно на брега; 3. Който е на сушата. ['ЈnshЈ:] adv 1. към брега; 2. близо до/успоредно на брега; 3. на сушата.

onslaught

- ['ЈnslЈ:t] n яростна атака.

onto

- ['Јntu] prep на, върху, о (за движение); to climb ~ the roof качвам се на покрива.

ontogenctic

- [,Јntoudji'netik] а биол. онтогенетичен.

ontogenesis

- [,Јntoudji'nisis] n биол. онтогенеза.

ontology

- [Јn'tЈlъdji] n фил. онтология.

onus

- ['ounъs] n лат. бреме, тежест, задължение; ~ probandi юр. тежестта на доказването.

onward

- ['Јnwъd] а насочен напред; ~ movement движение напред. ['Јnwъd] adv напред; to move ~s напредвам, придвижвам се; from this time ~s отсега нататък.

onwards

- ['Јnwъdz] onward«.

onyx

- ['Јniks] n минер. оникс.

oodles

- ['u:dlz] n pl sl. голямо количество/брой, маса; there are ~ of them с лопата да ги ринеш.

oof

- [u:f] n sl. пари, мангизи.

oogenesis

- [,ouЈ'djemsis] n биол. оогенеза.

oolite

- ['ouъlait] n геол. оолит.

oolitic

- [,ouъ'litik] а геол. 1. оолитов; 2. оолитски (съдържащ вкаменелости).

oology

- [ou'Јlъdji] n оология.

oolong

- ['u:lЈ¤] n вид черен китайски чай.

oomph

- [u:mf] n sl. сексапил.

ooze

- [u:z] n 1. кал, тиня; 2. дъбилен разтвор/течност; 3. мочур, тресавище. [u:z] v 1. процеждам се, просмуквам се, сълзя, капя (from, through, out of); 2. изпускам, излъчвам (with, from) (и прен.); he was oozing sweat пот течеше от него; blood was still oozing from the wound раната още кървеше; the walls arе oozing (with) water стените ca подгизнали; he ~s self-conceit прен. разг. той e цял изтъкан от самодоволство; woman oozing with charm обаятелна/чаровна жена; 3. прен. разчувам се (за тайна, новина) (out); 4. прен. постепенно намалявам, изпарявам се (за кураж и пр.).

oozy

- ['u:zi] а тинест. .

opacity

- [ou'paesiti] n 1. непрозрачност; 2. прен. тъпота, слаба интелигентност, невъзприемчивост; 3. тьмнота, мрак; 4. прен. неяснота, забърканост. неразбираемост (на мисли, значение).

opal

- [,oupl] n минер. опал; ~ glass млечно стъкло.

opalescence

- [,oupъ'lesns] n опалесценция.

opaline

- ['oupъlain] I. а опалесцентен: II. п и ['оuръli:n] млечно стъкло.

opaque

- [ou'peik] а 1. непрозрачен; матов; 2. непрогледен, непроницаем; 3. тъмен; 4. неразбираем; 5. тъп, глуповат.

open

- ['oupъn] I. а 1. отворен, открит, разтворен (to); ~ account открита/текуша сметка; in the ~ air на открито; ~ cheque небариран чек; ~ circuit ел. прекъсната/отворена верига; ~ country открито поле; ~ river река без лед, свободна за корабоплаване; road ~ to traffic път, открит за движение; ~ warfare воен. подвижна война; to keep the bowels ~ прочиствам червата, разхлабвам, поддържам стомаха редовен; there was no course ~ to me but to нямах друг избор/изход освен да; to keep ~ door/house гостоприемен съм, живея на широка нога; it is ~ to you to object имате право да си направите възраженията; 2. открит, явен; общодостъпен, неограничен, свободен; обществен, публичен; ~ trial публичен пронес; ~ season ловeн сезон; fact ~ to аll всеизвестен факт; ~ letter отворено писмо; ~ secret публична/общоизвестна тайна; O. University университет за задочно следване посредством лекции и пр. по радиото и телевизията; 3. открит, изложен; незащитен (и с to); податлив, склонен, непредубеден; ~ city/town открит град; ~ to advice готов/склонен да приеме чужди съвети; ~ to ridicule който може да възбуди присмех; to be ~ pity лесно се смилявам; to keep an ~ mind on a question не вземам становище/страна, оставам непредубеден по даден въпрос; 4. открит, висящ, иеразрешен; вакантен; ~ verdict юр. акт (при предварителното следствие), с който се установява смъртта, без да се посочва причината; to keep an offer ~ не оттеглям предложение; 5. прям, открит, откровен; явен; отявлен; ~ vote явно гласоподаване; to be ~ with s.o. откровен съм с някого; 6. разгънат; който не е стегнат/сбит/плътен; ~ soil рохкава/пръхкава пръст; ~ fence ограда с решетки; in ~ order/formation воен. в разгънат строй; 7. фон. отворен (за гласна, сричка); фрикативен, проходен (за съгласна); 8. ам. разг. без (законни) ограничения; ~ town град, в който е разрешен хазартът; Ђ ~ winter/weather мека зима/време; II. n 1. the ~ открито пространство/поле/море; in the ~ на открито, под открито небе; 2. сп. състезание, открито за професионалисти и аматьори; Ђ to come into the ~ 1) разкривам намеренията си; 2) ставам обществено достояние, излизам наяве. ['oupъn] v 1. отварям (се); правя отвор/разрез; прокарвам (пьт и пр.); разработвам (мина); разпечатвам (плик); отварям, разгръщам (вестник и пр.), to ~ o.'s heart/mind to доверявам се на (някого), споделям чувствата/мислите си с (някого); to ~ o.'s eyes прен. зяпвам от изненада; to ~ s.o.'s eyes to прен. отварям някому очите за (нещо); 2. ел. прекъсвам (верига); изключвам (ток); 3. разтварям; разкривам (се) (за гледки, перспективи) (и с out) (и прен.); 4. мор. виждам, съзирам; 5. виждам се, разкривам се пред погледа; 6. разхлабвам, прочиствам (червата); 7. разоравам; to ~ new land for settlement усвоявам нови земи за заселване; 8.откривам (заседание, магазин, изложба, сметка и пр.); започвам, откривам се; to ~ fire воен. откривам огън/стрелба; 9. Отварям се, гледам (за врата, прозорец) (into, onto, out, to); rooms that ~ out of one another/~ing into each other стаи с врати помежду си/които са свързани помежду си; 10. юр. откривам (заседание); връщам (дело) за ново разглеждане; 11. воен. разгръщам; the soldiers ~ed their ranks войниците се разгърнаха във верига; 12. ам. отпускам се, започвам да говоря; open out 1) разширявам се (за път и пр.); 2) разгръщам (карта и пр.); разкривам се, разгръщам се (за гледка и пр.); 3) развивам се, разтварям се, разцъфвам се; 4) отпускам се, отварям се, ставам по-общителен (за човек); open up 1) отварям вратата (и на полиция); 2) отварям, развръзвам (пакет и пр.); 3) отключвам; 4) отварям се (за рана); 5) проправям (пьт и пр.); 6) усвоявам (нови земи и пр.); 7) откривам (магазин и пр.); 8) разработвам (мина и пр.); 9) прен. разкривам, рагръщам; развивам; 10) сп. активизирам се; 11) разг. разприказвам се, говоря свободно; 12) воен. откривам огън/стрелба, почвам сражение; 13) open out 1; 14) ам. sl. доноснича; 15) ам. sl. оперирам, отварям (някого); 16) увеличавам скоростта (и на превозно средство).

open court

- ['oupъnkЈ:t] n публично съдебно заседание.

open door

- ['oupndЈ:] a: ~ policy политика на свободна икономическа конкуренция.

open-air

- [,oupъn'Ёъ] а 1. открит; който е/става на открито; ~ restaurant ресторант градина, ресторант на открито; ~ treatment мед. лечение на въздух; въздушна терапия; 2. който обича да излиза сред природата.

open-and-shut

- [,oupnъn'shлt] а лесно определим/разрешим; прост, очевиден.

open-armed

- [,oupn'a:md] а с разтворени обятия; to receive s.o. ~ приемам някого най-сърдечно/с разтворени обятия.

open-banded

- [,oupn'haendid] а щедър.

open-ended

- [,oupn'endid] а 1. без предварителни ограничения; 2. даващ възможност за по-нататьшно разглеждане.

open-eyed

- [,oupъn'aid] а 1. предпазлив; бдителен; 2. напълно съзнаващ положението; 3. изненадан.

open-hearted

- [,oupn'ha:tid] a 1. открит, откровен; искрен; сърдечен; 2. мекосърдечен, милостив.

open-minded

- [,oupъn'maindid] а непредубеден, без предразсъдъци, либерален.

open-mouthed

- [,oupъn'maud] а 1. зяпнал; изумен; 2. ревностен; 3. лаком; 4. шумен; гръмогласен. [,oupъn'maud] adv 1. със зяпнала уста; изумено; 2. ревностно; 3. лакомо; 4. шумно; гръмогласно.

open-work

- ['oupъnwъ:k] I. п 1. текст, ажурна тъкан; ажур; 2. художествена плетеница от ковано желязо и пр.; 3. open-cast II; 4. attr 1) ажурен; 2) open-cast 1.

opencast

- ['oupъnka:st] мин. I. а открит (за рудник); II. п открита/кариерна разработка.

opener

- ['oupnъ] n 1. човек/уред който отваря; отварачка; 2. първата от серия случки; 3. тех. разрохвач (на почва).

opening

- ['oupni¤] n 1. отвор; отвърстие; дупка; 2. отваряне; откриване (на изложба, парламент и пр.); 3. начало; театр, премиера; 4. удобен случай, благоприятна възможност; 5. вакантно място/служба; 6. горска поляна, сечище: 7. юр. предварително изложение на фактите по процес; 8. шах дебют; 9. дефиле, клисура; 10. attr 1) начален, пръв, встъпителен; ~ night театр, премиера; 2) мед. разхлабителен.

openly

- ['oupъnli] adv откровено; открито.

opera

- ['Јpъrъ] n опера. ['Јpъrъ] вж. opus.

opera-boase

- ['Јpъrъhaus] n опера (сградата), оперен театър.

opera-bouffe

- [,Јpъrъ'bu:f] n комична опера, буфо-опера.

opera-buffa

- [,Јpъrъ'bu:fъ] n комична опера, буфо-опера.

opera-cloak

- ['Јpъrъklouk] n вечерна пелерина.

opera-glass

- ['Јpъrъgla:s] n театрален бинокъл.

opera-glasses

- ['Јpъrъgla:siz] n театрален бинокъл.

opera-hat

- ['Јpъrъhaet] n клак, сгъваем цилиндър.

operable

- ['Јpъrъbl] а мед. оперируем.

operate

- ['Јpъreit] v 1. работя, действувам, функционирам; the tax ~s to our disadvantage данъкът e неизгоден за нас; 2. привеждам в движение/действие, задействувам; управлявам, обслужвам (машина); ~d by steam/electricity задвижван с пара/електричество; 3. оказвам влияние, действувам, въздействувам (on, upon); подействувам (за лекарство); several causes ~d to bring on the war няколко причини доведоха до вoйната; 4. мед. оперирам (оn), извършвам операция; to ~ on an appendix оперирам апендикс; to ~ on/upon s.o. for appendicitis оперирам някого от апендицит; 5. воен., фин. провеждам/извършвам операции; действувам; to ~ for a rise/fall фин. спекулирам, за да повдигна/сваля цените; 6. разработвам; експлоатирам (железница и пр.); 7. влизам в сила.

operatic

- [,Јpъ'raetik] а оперен.

operating

- ['Јpъreiti¤] a 1. мед. операционен; ~ surgeon хирург, оператор; 2. работен, действуващ; експлоатанионен; ~ staff обслужващ/технически персонал; ~ time 1) тех. оперативно време; 2) адм. Работно време; ~ conditions тех. работни условия; експлоатационен режим.

operating-room

- ['Јpъreiti¤rum] n мед. операционна зала.

operating-theatre

- ['Јpъreiti¤,Ґiъtъ] n (амфитеатрална) операционна зала.

operation

- [,Јpъ'reishn] n 1. действие; операция; опериране, манипулация; работа; изпълнение; задвижване; начин на управление; in ~ в действие; to be in ~ paботя; в сила съм; to come/go into ~ започвам да действувам/да се прилагам; влизам в сила; влизам в строя; to bring a decree into ~ прилагам наредба/декрет; 2. процес; ход; the ~s of nature промени, предизвикайи от природни сили; the ~ of thinking мисловният процес; 3. мeд. операция; 4. воен., фин. обик. рl операция; кампания; 5. мат. действие: 6. ам. разработка, експлоатация; 7. управление (на машина); Ђ ~(s) research проучвания за увеличаване ефективността (в промишлеността и пр.).

operational

- [,Јpъ'reishъnl] а 1. воен., фин. операционен, оперативен (за план и пр.); боен (за ракета); 2. експлоатационен (за разноски, разходи); 3. работен (за данни и пр.); оперативен; 4. работещ, в дeйствие/изправност; when will the new airliner be ~? кога ще бъде пуснат в експлоатация новият самолет? 5. мед. операционен; 6. мат., изч. тех. операционен; операторен.

operative

- ['Јpъrъtiv] I. а 1. действуващ; действителен; to become ~ влизам в сила (за закон и пр.); 2. ефикасен, действен; ефективен, резултатен; 3. мед. операционен; 4. оперативен; 5. работнически (за класа); II. п 1. индустриален работник; 2. занаятчия; 3. ам. детектив, таен агент.

operator

- ['Јpъreitъ] n 1. обслужващо лице, оператор (на машина); механик; кинооператор; телефонист, телеграфист; свързочник; wireless ~ мор. радист; 2. средство за управление; 3. хирург, оператор; 4. фин. борсов посредник/спекулант; 5. ам. шарлатанин; хитрец; 6. ам. собственик на мина; 7. мат. (знак за) операция; изч. тех. оператор; Ђ private ~s (in civil aviation) частни авиационни компании.

operetta

- [,Јpъ'retъ] n оперета.

operose

- ['Јpъrous] а ост. 1. старателен; 2. трудоемък; тежък, тягостен.

ophidian

- [Ј'fidiъn] зоол. I. а 1. змийски, отнасящ се до змиите; 2. змиевиден; II. п змия.

ophthalmia

- [Јf'Ґaelmiъ] n мед. офталмия.

ophthalmic

- [Јf'Ґaelmik] а мед. очен.

ophthalmologist

- [,ЈfҐael'mЈlъdjist] n лекар, специалист по очни болести.

ophthalmology

- [,ЈfҐael'mЈlъdji] n мед. офталмология.

opiate

- ['oupiъt] n 1. наркотик; упойка; приспивателно/упоително/сънотворно средство; 2. attr сънотворен, приспивателен. ['oupieit] v 1. приспивам; наркотизирам; 2. смесвам/размесвам с опиум.

opine

- [ou'pain] укниж. изказвам мнение; мисля, смятам, на мнение съм (that че).

opinion

- [ъ'pinjъn] n 1. мнение, възглед, схващане, разбиране; убеждение; in my ~ по мое мнение/моему; it is the ~ of most people that по мнението на повечето хора, повечето хора смятат, че; to be of the ~ that смятам/на мнение съм, че; public ~ обществено мнение; to act up to o.'s ~s постъпвам съобразно убежденията си; to have the courage of o.'s ~s открито защищавам убежденията си; 2. мнение, преценка; to have a good/high/bad/low ~ of s.o./s.th. имам добро/високо/лошо мнение за някого/нещо; to have no ~ of s.o. имам лошо мнение за някого; 3. (компетентно) мнение/преценка/заключение на специалист; to have the best ~ обръщам се към най-добрия специалист; to have/get another ~ вземам мнението на/консултирам се и с друг специалист; dissenting ~ юр. особено мнение.

opinionated

- [ъ'pinjъneitid] а упорит, своеволен; догматичен, не допускащ възражение.

opinionative

- [ъ'pinjъneitiv] а 1. доктринен, доктринерен, буквоядски; 2. opinionated.

opium

- ['oupjъm] n опиум, опий.

opium-den

- ['oupjъmden] n пушалня за опиум.

opium-eater

- ['oupjъm,i:tъ] n пушач на опиум.

opossum

- [ъ'pЈsъm] n зоол. 1. опосум (Didelphys virginiana); 2. phalanger.

opponent

- [ъ'pounъnt] I. a 1, противопоставящ се, опониращ, враждебен (to); 2. срещуположен, противоположен; II. п противник, опонент.

opportune

- ['Јpъtju:n] а своевременен, навременен, благоприятен; подходящ, уместен.

opportunism

- ['Јpъtju:mzm] n опортюнизъм.

opportunist

- [,Јpъ'tju:nist] n 1. опортюнист; 2. attr опортюнистичен.

opportunity

- [,Јpъ'tju:niti] n удобен случай/момент; подходяща/благоприятна възможност; ~ for s.th./of doing s.th./to do s.th. удобен случай за нещо/да се направи нещо; to afford an ~ давам/предлагам/предоставям възможност; at the earliest ~ при първа възможност, при пръв удобен случай; when ~ occurs при случай, когато се отдаде случай/възможност; golden ~ прекрасен случай, блестяща възможност; to avail o.s. of/grasp at the ~ to do s.th. използувам случая да направя нещо; to throw away/let slip/miss/lose an ~ изпускам случай/възможност; to take/seize the ~ of (c ger) възползувам се от случая да; Ђ ~ makes the thief изкушението създава крадеца.

oppose

- [ъ'pouz] v противопоставям (се) на; опълчвам (се) против, възпротивявам се на/срещу; опонирам на, възразявам против; lam ~d to his going abroad противопоставям се на това той да отиде в чужбина; to ~ a scheme обявявам се против даден план; Ђ as ~d to за разлика от, в сравнение с; в противовес на.

opposer

- [ъ'pouzъ] n противник, опонент.

opposing

- [ъ'pouzi¤] a 1. противоположен; 2. противен, враждебен.

opposite

- ['Јpъsit] I. a 1. отсрещен, насрещен,срещуположен; the house ~ (to) ours отсрещната къща, къщата, разположена срещу нашата; 2. обратен, противоположен, диаметрално различен (to, from); ~ poles ел. разноименни полюси; 3. съответен; o.'s ~ number колега, заемащ същата/съответната длъжност (в друго предприятие, дьржава и пр.); II. п противоположност, антипод; he is reserved, she is the ~ той e сдържан, а тя - обратното; I thought quite the ~ аз мислех тъкмо обратното. ['Јpъsit] adv насреща, отсреща; the house ~ отсрещната къща. ['Јpъsit] prep срещу; to play ~ s.o. театр. партньор съм/партнирам на някого.

opposition

- [,Јpъ'zishn] n 1. противопоставяне; противодействие; съпротива, съпротивление; 2. противоположност, противоположно положение; 3. астр. опозиция, противостоене; 4. пол. опозиция; 5. аttr опозиционен, на опозицията.

oppositional

- [,Јpъ'zishъnl] oppositionist 2.

oppositionist

- [,Јpъ'zishъnist] n 1. опозиционер; 2. attr опозиционен.

oppress

- [ъ'pres] v потискам (и пол.), угнетявам; гнетя; ~ed with anxiety потиснат от тревога; ~ed with the heat измъчен от жегата.

oppression

- [ъ'preshn] n 1. потисничество, гнет; угнетяване, потискане; 2. потиснатост, угнетеност, притеснение.

oppressive

- [ъ'presiv] а 1. потискащ, тягостен, угйетителен, притесняващ; 2, задушен (за време); 3. потиснически, тираничен, деспотичен.

oppressor

- [ъ'presъ] n потисник, тирании, деспот.

opprobrious

- [ъ'proubriъs] а 1. обиден, оскърбителен; 2. позорен, срамен.

opprobrium

- [ъ'proubriъm] n книж. 1. позор, срам, безчестие; 2. укори, хули.

oppugn

- [Ј'pju:n] v оспорвам, поставям под съмнение, повдигам възражения срещу; прен. нападам, нахвърлям се върху.

oppugnancy

- [Ј'pлgnъnsi] n възразяване, противопоставяне, нападки.

opt

- [Јpt] v избирам, установявам се на (for); to ~ out (of) решавам да не участвувам (в).

optant

- ['Јptъnt] n човек, който има право да избира (особ. народност).

optative

- ['Јptъtiv] I. а 1. изразяващ желание/избор; 2. грам. оптативен, желателен; ~ mood оптатив, желателно наклонение; II. п грам. оптатив, желателно наклонение.

optic

- ['Јptik] I. а 1. зрителен, оптичен; 2. анат. очен; II. п 1. опт. леща; 2. sl. шег. око, зъркел.

optical

- ['Јptikl] а 1. оптически, оптичен; зрителен; 2. астр. видим (за галактика).

optician

- [Јp'tishn] n оптик.

opticist

- ['Јptisist] n оптик, специалист по оптика.

optics

- ['Јptiks] n pl с гл. в sing оптика.

optimism

- ['Јptimizm] n оптимизъм.

optimist

- ['Јptimist] n оптимист.

optimistic

- [,Јpti'mistik] а оптимистичен.

optimistical

- [,Јpti'mistikl] а оптимистичен.

optimization

- [,Јptimai'zeishn] n оптимизация; подбор на оптимални условия.

optimize

- ['Јptimaiz] v 1. оптимизирам, довеждам до оптимум; 2. оптимист съм.

optimum

- ['Јptimъm] n оптимум, съвкупноет от най-добри условия; най-благоприятен резултат (от процес, работа).

option

- ['Јpshn] n 1. (право/свобода на) избор; he didn't have many ~s open to him нямаше много други възможности; to have no ~ but to трябва/принуден съм да, нямам друг избор, освен да; to keep/leave o.'s ~s open не се обвързвам/заангажирам; 2. търг., борс. опцион, сделка с премия; 3. юр. опция; 4. ам. допълнение, допълнително приспособление (по желание на купувача).

optional

- ['Јpshъnl] а незадължителен, факултативен, изборен, по избор.

opulence

- ['Јpjulъns] n книж. изобилие, богатство; разкош.

opulent

- ['Јpjulъnt] а 1. богат; 2. изобилен; разкошен; пищен; 3. цветист (за стил); 4. буен (за растителност).

opus

- ['oupъs] n (pl opera ['Јpъrъ]) опус, произведение (обик. музикално); magnum ~ главно произведение/труд.

opuscule

- [Ј'pлskju:l] n малко произведение/композиция.

or

- [Ј:] сj или; ~ else или пък; иначе; either...~... или... или...; whether...~... дали... или...; pay up, ~ else! плащай или да му мислиш! ~ somewhere някъде си; I put it in the cupboard ~ somewhere сложих го някъде, може би в бюфета; ~ so около, приблизително (след думи за брой, количество). [Ј:] n хер. златен/жълт цвят. [Ј:] prep ост. преди, до. [Ј:] cj ост. преди да.

orache

- ['Јritsh] n бот. градинска лобода (Atriplex).

oracle

- ['Јrъkl] n 1. оракул (и прен.); 2. предсказание, пророчество; 3. прен. мъдрост; истина; откровение; 4. неясно/загадъчно изказване; 5. библ. светая светих; 6. рел. светото писание, божието слово; Ђ to work the ~ подреждам нещата, дърпам конците, уреждам въпросите задкулисно, предварително.

oracular

- [Ј'raekjulъ] а 1. оракулски, пророчески; 2. догматичен; 3. двусмислен, загадьчен, тьмен.

oral

- ['Ј:rъl] I. а 1. анат. устен, на устата; 2. словесен; устен (за изпит); II. п устен изпит.

orally

- ['Ј:rъli] adv 1. словесно; устно; 2. мед. през устата.

orang-outang

- [Ј:,rae¤u:'taen] n зоол. ораигутан (Pongo pygmaeus).

orang-utan

- [Ј:,rae¤u:'taen] n зоол. ораигутан (Pongo pygmaeus).

orange

- ['Јrindj] n 1. бот. гопчив портокал (Citrus aurantium); сладък портокал (Citrus sinensis); 2. поргокаловo дърво; 3. портокалов/оранжев цвят; 4. attr 1) портокалов, оранжев (за цвят); 2) ист. Ћ. ултрапротестантски (в Северна Ирландия).

orange-blossom

- ['Јrindj,blъsъm] n портокалови цветове (обик. като булчински накит).

orangeade

- [,Јrin'djeid] n оранжада.

orangery

- ['Јrindjъri] n оранжерия/парник за отглеждане на портокалови дървета.

orate

- [Ј:'reit] v шег. ораторствувам.

oration

- [Ј:'reishn] n 1. тържествена реч, слово; 2. direct/indirect ~ грам. пряка/непряка реч.

orator

- ['Јrъtъ] n оратор.

oratorical

- [,Јrъ'tЈrikl] а ораторски; риторически; красноречив.

oratorio

- [,Јrъ'tЈ:rio] n муз. оратория.

oratory

- ['Јrъtъri] n красноречие, риторика, ораторско изкуство. ['Јrъtъri] n малък параклис; стая за молитва.

orb

- [Ј:b] n 1. кълбо, сфера, глобус; 2. поет. небесно тяло; the ~ of the day слънцето; 3. поет. око, очна ябълка; 4. златно кълбо с кръст oтгоре (наст от кралски регалии); 5. ост. орбита; кръг; 6. обсег, обхват; 7. ост. земята. [Ј:b] v 1. правя/отавам объл, заоблям (се); 2. поет. обикалям, заобикалям, окръжавам; 3. ост. движа се,в орбита.

orbed

- [Ј:bd] а сферичен; кръгьл, закръглен.

orbicular

- [Ј:'bikjulъ] а книж. сферичен; кръгьл.

orbit

- ['Ј:bit] n 1. астр. орбита; to put in/into ~ aв. извеждам в орбита; 2. анат. очна ябълка; 3. прен. кръг/сфера на действие/влияние. ['Ј:bit] v 1. извеждам в орбита (спьтник); движа се в/излизам в орбита; 2. ам. движа се/пътувам в кръг.

orbital

- ['Ј:bitl] а орбитален.

orchard

- ['Ј:tshъd] n овощна градина.

orchardist

- ['Ј:tshъdist] n градинар, овощар.

orchardistman

- ['Ј:tshъdistmъn] n (pl -men) градинар, овощар.

orchestra

- ['Ј:kistrъ] n 1. оркестър; 2. място за оркестър (в опера и пр.); 3. ~ stalls предните редове на партера.

orchestral

- [Ј:'kestrъl] а оркестров.

orchestrate

- ['Ј:kistreit] v 1. оркестрирам, аранжирам за оркестър; 2. прен. нагласявам, организирам.

orchestration

- [,Ј:ke'streishn] n 1. оркестриране, аранжиране за оркестър; оркестровка, оркестрация; 2. прен. организиране.

orchid

- ['Ј:kid] n бот. орхидея (Orchis latifolia).

ordain

- [Ј:'dein] v 1. ръкополагам, посвещавам в духовен сан; 2. предопределям; 3. нареждам, заповядвам, предписвам.

ordeal

- [Ј:'di:l] n 1. изпитание, мъчение; 2. ист. божи съд.

order

- ['Ј:dъ] n 1. ред; последователност; порядък; in alphabetical/chronological ~ по азбучен/хронологичен ред; in ~ of size/merit/importance по големина/заслуги/важност; 2. ред, изправност, порядък; in ~ в ред/изправност; in good/running/working ~ в пълна изправност; in bad/not in/out of ~ не в ред/изправност; the lift/telephone is out of ~ асансьорът/телефонът e развален/не работи; to put s.th. in ~ оправям/нареждам нещо; 3. (обществен) ред; дисциплина; to keep o.'s classes in ~, to keep — in o.'s classes поддържам ред/дисциплина в класовете си; 4. юр., парл. (установен) ред/правила/процедура; ~ of business/of the day дневен ред; ~ of the day положение на нещата; нещо общоприето; преобладаваща мода; приета процедура; ~!~! моля, ред! тишина! breach of ~ нарушение на регламента/реда; point of ~ процедурен въпрос; in ~ според установения ред/процедура; out of ~ в разрез с установения ред/процедура; to be out of ~ нарушавам процедурата; to reduce children to ~ усмирявам деца; 5. обществен строй; 6. заповед, нареждане, предписание; to be under ~s (to do s.th.) заповядано ми e (да направя нещо); by ~ of по заповед на; under the ~ s of под командуването на; I do not take my ~s from you няма ти да ми заповядаш; matching ~s воен. заповед за поход/тръгване/заминаване; 7. поръчка; поръчани стоки; on ~ поръчан (но още не доставен); short ~ ам. аламинут; in short ~ ам. веднага; на бърза ръка; large/tail ~ разг. трудна задача/работа; to place an ~ with a firm поръчвам на/правя поръчка на фирма; 8. запис, превод; postal/money ~ пощенски запис/превод; 9. мат. стелен, порядък; разряд (на число); 10. отличие, орден; 11. орден (рицарски, религиозен); 12. Духовен сан; to take holy ~s бивам ръкоположен, приемам духовен сан; to be in ~s духовно лице съм; to confer ~s on ръкополагам, посвещавам в духовен сан; 13. ранг, класа; 14. род, сорт, вид, порядък; прен. класа; of the first ~ първокласен; 15. биол. разред; 16. воен. строй; униформа; снаряжение; close ~ сгъстен строй; loose ~ разгърнат строй; review ~ параден строй; marching ~ 1) походен ред/строй; 2) походна униформа/снаряжение; 17. арх. стил; ред, ордер; Ђ in ~ that/to за да; in ~ ам. подходящо, редно, желателно; on the ~ of като, подобно на; to get o.'s marching ~s натирват ме, показват ми пътя/вратата. ['Ј:dъ] v 1. заповядвам/нареждам/давам заповеди/заръчвам на; разпореждам; предопределям; to ~ silence заповядвам да се пази тишина; to ~ s.o. about/around непрекъснато заповядвам на/разкарвам някого; to ~ a player off (the field) en. отстранявам играч; to ~ in/out заповядвам да влезе/излезе; 2. поставям/слагам в ред, нареждам; 3. поръчвам, правя поръчка за; 4. предписвам, назначавам (лекарство); Ђ ~ arms! воен. пушки при нозе!

ordericss

- ['Ј:dъlis] а безреден.

orderliness

- ['Ј:dъlinis] n 1. ред, порядък; системност, методичност; акуратност; 2. дисциплина; подчинение на закона.

orderly

- ['Ј:dъli] I. а 1. системен, методичен; 2. прибран, нареден, чист; 3. дисциплиниран; порядъчен, приличен, почтен, благонравен; 4. дежурен; воен. дневален; който е наряд; ~ officer дежурен офицер; II. п 1. воен. вестовой; ординарец; свръзка; 2. санитар (и hospital ~); 3. уличен метач (и street ~).

orderly book

- ['Ј:dъlibuk] n воен. книга за заповеди.

orderly-bin

- ['Ј:dъlibin] n кофа/кошче за смет (на улицата).

orderly-room

- ['Ј:dъliru:m] n воен. канцелария на рота/батальон.

ordinal

- ['Ј:dinl] I. а реден; II. n 1. редно число; 2. църк. служебник с правила за ритуала при посвещаване в духовен сан.

ordinance

- ['Ј:dinъns] n 1. указ, декрет, постановление; наредба; заповед; traffic ~ правилник за движението; 2. църк. обред, таинство; причастие.

ordinand

- ['Ј:dinъnd] n църк. кандидат за ръкополагане в духовен сан.

ordinarily

- ['Ј:dinъrili] adv (както) обикновено.

ordinary

- ['Ј:dinъri] а 1. обикновен, обичаен; нормален; in ~ use в постоянна/всекидневна употреба; in an ~ way при нормални обстоятелства; in the ~ way по обикновения начин; 2. посредствен; прост. ['Ј:dinъri] n 1. обикновено/средно ниво; нещо обикновено; out of the ~ необикновен, необичаен; 2. църк. требник; 3. лице на редовна служба; юр. съдия (титуляр, не заместник); редовен член на съда; цирк. епископ, архиепископ (в дадена епархия); physician in ~ редовен/постоянен лекар (на крал и пр.); 4. общо меню, табълдот; 5. гостилница; 6. хер. Най-прост знак; 7. ост. вид велосипед.

ordinate

- ['Ј:dinъt] n геом. ордината.

ordination

- [,Ј:di'neishn] n 1. цьрк. ръкополагане (в духовен сан); 2. разпореждане; 3. класиране, подреждане.

ordnance

- ['Ј:dnъns] n артилерия, артилерийски оръдия; артилерийско и техническо снабдяване; naval ~ морска артилерия; Ђ О. Survey Английско кралско картографско управление; ~ (-survey) map военнотопографска карта.

ordonnance

- ['Ј:dъnъns] n изк., лит., арх. структура, композиция.

ordure

- ['Ј:,djuъ] n 1. изпражнения; тор; 2. мръсен/гнусен език/приказки, сквернословие.

ore

- [Ј:] n 1. руда; 2. поет. благороден метал.

oread

- ['Ј:riъd] n мит. ореада, планинска нимфа.

oregano

- [Јri'ga:nou] n исп. готв. сушен риган.

oreography

- [,Јri'Јgrъfi] orography.

organ

- ['Ј:gъn] n 1. муз. орган; American ~ хармониум; street ~ латерна, шарманка; 2. анат. орган; 3. ост. глас (особ. качествата му); 4. орган (служба, учреждение); 5. орган, печатно издание, вестник.

organ-grinder

- ['Ј:gъn,graindъ] n латернаджия.

organdie

- ['Ј:gъndi] n текст. тънък муселин, органдин.

organic

- [Ј:'gaenik] a 1. органичен, органически; жив; вътрешно/органически свързан; взаимнозависим; 2. животински, растителен, жив; 3. произведен без употреба на изкуствени торове и пестициди; 4, основен, цялостен; структурен; организиран, систематичен; ~ law конституция, основен закон.

organism

- ['Ј:gъnizm] n организъм (и прен.).

organist

- ['Ј:gъnist] n органист.

organization

- [,Ј:gъnai'zeishn] n 1. организация; устройство; 2. организиране, учредяване, устройване; 3. организация; дружество; тяло; 4. aм. партиен апарат; 5. ам. търговско предприятие.

organize

- ['Ј:gъnaiz] v 1. организирам (се), устройвам, уреждам; учредявaм, основавам; 2. систематизирам; 3. организирам се, ставам член на профсъюз; 4. биол. ставам органичен, превръщам (се) в жива тъкан.

organized

- ['Ј:gъnaizd] а 1. биол. (снабден) с органи; превърнат в жив организъм; 2. членуващ в профсъюз; ~ labour сьбир. организираното работничество.

organizer

- ['Ј:gъnaizъ] n организатор.

organon

- ['Ј:gъnЈn] n фил. органон.

organum

- ['Ј:gъnъm] n фил. органон.

orgasm

- ['Ј:gaezm] n физиол. оргазъм.

orgeat

- ['Ј:jiaet] n 1. ечемичена отвара; 2. ам. безалкохолна напитка, приготвена от бадеми и пр.

orgiastic

- [,Ј:dji'aestik] а оргиен; див, необуздан.

orgy

- ['Ј:dji] n оргия; Ђ to engage in an ~ of destruction отдавам се на безогледно разрушение; ~ of colour пищно съчетание на багри.

oriel

- ['Ј:riъl] n арх. еркер, закрит балкон.

orient

- ['Ј:riъnt] n 1. the О. Изтокът, източните страни, Ориентът; 2. поет. изток; 3. силен блясък; ~ pearl блестяща скъпа перла; 4. източно небе; изгрев; изгряващо слънце. ['Ј:riъnt] а 1. поет. източен; ориенталски; 2. блестящ, светъл, искрящ (за скъпоценни камъни); 3. ост. блестящ, сияен (за слънцето, светлинa); ~ sun изгряващо слънце. ['Ј:rient] orientate.

oriental

- [,Ј:ri'entl] I. a 1. източен; ориенталски; азиатски; 2. чист, блестящ; висококачествен, с голяма стойноет; II. п ориенталец.

orientalist

- [,Ј:ri'entъlist] n специалист по източни езици и култури, ориенталист.

orientalize

- [,Ј:ri'entъlaiz] v придавам ориенталски характер/вид на; придобивам ориенталски характер/вид.

orientate

- ['Ј:rienteit] v 1. определям местоположението на (по компас); ориентирам; 2. строя здание/църква с фасада, обърната към изток; ориентирам/насочвам към изток; 3. прен. осведомявам се, насочвам се; 4. обръщам се на изток/ в дадена посока; to ~ o.s. ориентирам се.

orientation

- [,Ј:rien'teishn] n ориентиране, ориентация, ориентировка; насочване.

orifice

- ['Јrifis] n 1. отвърстие, отвор; 2. устие; проход; 3. тех. дюза; жигльор; щуцер; калибриран отвор.

origan

- ['Јrigъn] n бот. див риган (Origanum vulgare).

origanum

- ['Јrigъnъm] n бот. див риган (Origanum vulgare).

origin

- ['Јridjin] n 1. произход, произхождение; 2. източник, начало; извор; the ~ of the quarrel (първо)причината за кавгата; 3. род, потекло; 4. мат. начало (на координати).

original

- [ъ'ridjъnl] I. a 1. (първо)начален, първичен, най-ранен; ~ edition първо издание; the ~ picture оригиналът на картината; ~ sin рел. първородният грях; 2. достоверен, автентичен, истински, оригинален; неиздаден, в ръкопис; 3. самобитен, творчески, оригинален; 4. особен, ексцентричен; II. п 1. опигинал, първоизточник; 2. особняк, чудак, оригинал.

originality

- [ъ'ridjъ'naeliti] n 1. автентичност, истинност, достоверност; 2. оригиналност, самобитност.

originally

- [ъ'ridjъnъli] adv 1. първоначално, от самото начало; 2. по произход.

originate

- [ъ'ridjineit] v 1. давам/слагам начало на; пораждам; създавам; 2. водя началото си, произлизам, произхождам (from/in s.th.; from/with s.o. от).

origination

- [ъ'ridji'neishn] n 1. начало, произход, произхождение; създаване, изнамиране (на машина и пр.); 2. пораждане.

originator

- [ъ'ridjineitъ] n автор; създател; изобретател; основоположник.

oriole

- ['Ј:rioul] n зоол. 1. авлига, чичопей, златен кос (Oriolus oriolus) (и golden ~); 2. ам. вид скорец (Icterus galbula).

orion

- [ъ'raiъn] n астр. Орион (съзвездие); ~ 's hound астр. Сириус (звезда).

orison

- ['Јrizъn] n ост. обик. pl молитва.

orlop

- ['Ј:lъp] n мор. най-долна (трета) палуба.

ormolu

- ['Ј:moulu:] n 1. сплав от мед, калай, цинк, имитация на злато; позлатен бронз (за украса на мебели и пр.); 2. прен. просташко украшение; 3. attr направен от/украсен с позлатен бронз.

ornament

- ['Ј:nъmъnt] n 1. украшение, орнамент; декорация, украса; rich in ~ богато украсен; 2. pl църк. богослужебни .принадлежности; 3. нещо/някой, който вдъхва почит и уважение; he is an ~ to his profession той прави чест на професията си. ['Ј:nъment] v украсявам, декорирам; разкрасявам, разхубавявам.

ornamental

- [,Ј:nъ'mentl] I. а декоративен, орнаментален; II. п декоративен предмет, особ. растение.

ornamentalist

- [,Ј:nъ'mentъlist] n декоратор.

ornamentation

- [,Јnъmen'teishn] n 1. украшение, декорация, украса; 2. украсяване, декориране.

ornate

- [Ј:'neit] а 1. богато украсен; 2. натруфен, претрупан (за стил и пр.).

ornery

- ['Ј:nъri] а ам. разг. 1. опак, свадлив; 2. просташки.

ornithological

- [,Ј:niҐъ'lЈdjikl] а орнитоложки.

ornithology

- [,Ј:ni'ҐЈlъdji] n орнитология.

orogenesis

- [,ЈrЈdjenisis] n геол. opoгенезис, орогенеза.

orogeny

- [Ј'rЈdjini] n геол. opoгенезис, орогенеза.

orography

- [Ј'rЈgrafi] n геогр. орография.

orotund

- ['Јroutлnd] а книж. 1. звучен, пълен, плътен (за глас); 2. надут, натруфен, бомбастичен, превзет.

orphan

- ['Ј:fn] n 1. сирак, сираче; 2. attr сирашки, сиротен. сиротски, сиротински. ['Ј:fn] v правя/оставям сирак; осиротявам.

orphanage

- ['Ј:fъnidj] n 1. сирашество, сиротство; 2. сиропиталище, приют за сираци.

orphaned

- ['Ј:fъnd] а осиротял.

orphean

- [Ј:'fi:ъn] I. а поет. орфейевски, мелодичен; II. п фил. Орфик.

orphic

- ['Ј:fik] а 1. фил. орфически; 2. прен. очарователен, очароващ; 3. тайнствен, мистичен; оракулски, пророчески.

orpington

- ['Ј:pi¤tъn] n орпингтон (порода кокошки).

orrery

- ['Јrъri] n планетарий.

orris

- ['Јris] n бот. ирис, перуника (Iris florentina).

orthoclase

- ['Ј:Ґъkleiz] n минер. ортоклаз.

orthodox

- ['Ј:ҐъdЈks] а 1. правоверен, ортодоксален; общоприет; 2. рел. православен.

orthodoxy

- ['Ј:ҐъdЈksi] n 1. правоверност, ортодоксалност; общоприетост; 2. рел. православие.

orthogonal

- [Ј:'ҐЈgъnl] а геом. правоъгьлен, ортогонален.

orthographical

- [,Ј:Ґou'graefikl] а правописен.

orthography

- [Ј:'Ґъgrъfi] n правопис.

orthopaedic

- [,Ј:Ґou'pi:dik] а мед. ортопедичен.

orthopaedics

- [,Ј:Ґou'pi:diks] n ортопедия.

orthopaedy

- ['Ј:Ґoupi:di] n ортопедия.

orthoptera

- [Ј:'ҐЈptirъ] n зоол. правокрили.

ortolan

- ['Ј:tъlъn] n зоол. градинска овесарка (Emberiza hortulana).

oscillate

- ['Јsileit] v 1. клатя се, люлея се; разлюлявам; 2. ел. вибрирам; колебая (се); трептя, осцилирам; 3. генерирам; 4. колебая се (между две мнения и пр.).

oscillation

- [,Јsi'leishn] n 1. клатене, люлеене; 2. ел. вибрация; колебание; трептене, вибриране, осцилация.

oscillator

- ['Јsileitъ] n тех. 1. осцилатор; 2. генератор на трептения, вибратор; автогенератор.

oscular

- ['Јskjulъ] а 1. зоол. устен; 2. шег. свързан с целуване; ~ demmistrations целувки и прегръдки.

osculate

- ['oskjuleit] v 1. шег. целувам (се); 2. биол. Сроден съм (with с); 3. мат. допирам (се).

osculum

- ['Јskjulъm] n зоол. уста, отвърстие; смукало.

osier

- ['oujъ] n бот. 1. кошничарска ракита, върба (Salix viminalis); 2. attr върбов, ракитов.

osier-bed

- ['oujъbed] n ракитак, върбалак.

osmium

- ['Јzmiъm] n хим. осмий.

osmose

- ['Јzmous] n физ. осмоза.

osmosis

- [Јz'mousis] n физ. осмоза.

osmund

- ['Јzmъnd] n бот. царска папрат, осмунда (Osmunda regalis).osmund, osmunda [Јz'mлndъ] n бот. царска папрат, осмунда(Osmunda regalis).

osprey

- ['Јspri] n 1. зоол. орел рибар (Pandion haliaetus); 2. перо за украса.

osseous

- ['Јsiъs] а 1. костен; 2. кокалест.

ossicle

- ['Јsikl] n анат. костица, кокалче.

ossification

- [,Јsifi'keishn] n вкостеняване, образуване на кост.

ossifrage

- ['Јsifridj] n зоол. 1. брадат лешояд (Gypaetus barbatus); 2. osinrey 1.

ossify

- ['Јsifai] v 1. превръщам (се) в кост, вкостенявам се; 2. прен. закостенявам.

ossuary

- ['Јsjuъri] n 1. костница, гробница; 2. урна за съхраняване на праха след кремация.

ostensible

- [Ј'stensibl] а 1. привиден, мнцм, фиктивен; покачен; 2. явен, видим.

ostensibly

- [Ј'stensibli] adv повидимому; привидно, уж.

ostensory

- [Ј'stensъri] n църк. дарохранителница.

ostentation

- [,Јsten'teishn] n показност; суетност; самохвалство.

ostentatious

- [,Јsten'teishъs] а показен, външен, привиден; (само)изтъкващ се; ~ jewellery прости ефектни бижута; in an ~ вмишег така, че да привлече внимание/да направи впечатление.

osteology

- [,Јsti'Јlъdji] n остеология.

osteopathy

- [,Јsti'ЈpaeҐi] n мед. остеопатия.

ostler

- ['Јslъ] n ост. кoняр (обик. в хан).

ostracism

- ['Јstrъsizm] n 1. ист. остракизъм; изгнание; 2. отлъчване от обществото.

ostracize

- ['Јstrъsaiz] v 1. ист. остракирам, пращам в изгнание/на заточение; 2. отлъчвам от обществото.

ostrich

- ['Јstritsh] n зоол. щраус (Struthio camelus); Ђ to have the digestion of an ~ имам много здрав стомах, стомахът ми мели всичко; ~ policy щраусова политика, политика на самоизмама.

ostrogoth

- ['ЈstrougЈҐ] n ист. остгот.

other

- ['лъ] а друг; различен; the ~ world оня свят; I do not wish him ~ than he is харесвам го такъв, какъвто си е. ['лъ] pron и pl друг, друг някой; someone or ~ някой си; some day or ~ някой ден; no ~ than никой друг освен; one or ~ of us някой от ,нас; you are the man of all ~s вие сте най-подходящият човек; each ~ един друг, един другиму. ['лъ] adv иначе, другояче (освен); I could not do it ~ than hurriedly само набързо можех да го направя.

otherness

- ['лъnis] n различно естество/характер; различие.

otherwise

- ['лъwaiz] adv иначе, другояче; в друго отношение; в противен случай; should it be ~ в противен случай; if he is not ~ engaged ако няма други ангажименти; additions automatic and ~ автоматични и неавтоматични добавки; the merits or ~ качествата и слабостите. ['лъwaiz] а различен, друг; the matter is quite ~ въпросът е съвсем различен/е поставен съвсем различно; how can it be ~ than useless? това не е ли чисто и просто безполезно? their ~ dullness техният иначе скучен характер.

otherwise-minded

- [,лъwaiz'maindid] а който е на различно мнение/в разрез с общоприетото мнение.

otherworldly

- [,лъ'wъ:ldli] а духовен; непрактичен; не за този свят.

otic

- ['outik] а анат. ушен.

otiose

- ['oushious] а книж. 1. излишен, безполезен, ненужен; 2. ряд. незает, свободен (за време).

otitis

- [ou'taitis] n мед. отит.

otology

- [ou'tЈlъdji] n отология.

otter

- ['Јtъ] n 1. зоол. видра (Lutra vulgaris); 2. кожата на видра.

otto

- ['Јtou] attar.

ottoman

- ['Јtъmъn] I. а отомански, турски; II. п отоманин, турчин; ост. османлия.

ouch

- [autsh] int ой! ай! ox!

ought

- [Ј:t] nought.

ouija

- ['wi:ja:] n масичка за спиритически сеанси.

ounce

- [auns] n 1. унция (мярка за тежест 28,3 г); fluid ~ унция за точности (англ. 28,4 куб. см, ам. 29,6 куб. см); 2. прен. нещо малко; грам, зърно, троха, частица, капка. [auns] n зоол. вид азиатска пантера (Uncia uncia).

our

- [auъ] pron poss attr наш; he is in ~ midst той e сред нас; for all ~ sakes заради всички нас.

ours

- [auъz] pron pass наш; ~ is a nice house имаме хубава къща, хубава ни е кыцата; it is по business of ~ това не e наша работа/не ни засяга.

ourself

- [,auъ'self] ourselves (когато монарх, редактор и пр. говори за себе си в мн. ч.).

ourselves

- [,auъ'selvz] pron 1. refl себе си, си, се; 2. Emph сами (без чужда помощ).

ousel

- [] ouzel.

oust

- [aust] v 1. изтиквам, измествам; 2. изпъждам, изгонвам; 3. юр. изваждам, изкарвам (от имот, владение).

ouster

- ['austъ] n юр. изваждане, изкарване (от владение и пр., обик. по незаконен пьт).

out

- [aut] adv 1. вън; навън; на открито: ~ there ей там; to go ~ излизам; ~ you go! махай се оттук! to stay ~ не се прибирам вкъщи; to be ~ излязъл съм, не съм вкъщи; to dine ~ вечерям навън; they are ~ a great deal много ходят/излизат; my daughter is not ~ yet дъщеря ми още не излиза в обществото (малка e); day ~ ден за излизане, свободен ден (за прислуга); 2. отдалеченост; ~ at sea в/на открито море; to live ~ in the country/in Australia живея в провинцията/в Австралия; 3. излизане, появяване; the roses are ~ розите ca цъфнали; the chicken is ~ пилето се e излюпило; the sun is ~ слънцето e изгряло/се e показало; the rash is ~ обривът e избил; the book is ~ 1) книгата e излязла от печат; 2) книгата е дадена (на абонат - от библиотеката); 4. разкриване, обявяване; издаване (на нареждане и пр.); to be ~ разчувам се; бивам разкрит; 5. изчерпване, изгасване, завършване, свършване; the year is not.~ yet годината още не е изтекла: before the day/week is ~ до края на деня/седмицата; the fire/candle/light is ~ огънят/свещта/светлината e загаснала; the lease is ~ наемният срок e изтекъл; short skirts are ~ късите поли не ca вече на мода; the conservatives are ~ консерваторите вече не ca на власт; 6. пропуск, грешка; to be ~ in o.'s calculations сметките ми не излизат; you are not far ~ почти си прав, почти позна/отгатна; your guess is a long way ~ съвсем не позна/не отгатна; my watch is five minutes ~ часовникът ми избързва/изостава с пет минути; ту elbow is ~ лакътят ми е изкълчен; 7. в безсъзнание; 8. бокс аут; 9. футб. аут; 10. на глас; високо; to speak ~ изказвам се гласно; 11. скарване (with); to be ~ with s.o. скаран съм с някого; 12. превежда се с глагол; ~ with him! изпъдете/изхвърлете го навън! ~ with it! казвай де! хайде, говори! 13. ~ of 1) вън от, извън; I was never ~ of England никога не съм бил извън Англия; fish cannot live ~ of water рибите не могат да живеят вън от водата; to look/jump ~ of the window поглеждам/скачам от прозореца; to be ~ of it извън компанията/изолиран съм; не съм замесен, не участвувам; 2) на (известно разстояние) от; ten miles ~ of London (на) десет мили от Лондон; 3) от (за материя; източник); hut made ~ of old planks колиба, направена от стари дъски; to drink ~ of a cup пия от чаша; ~ of the housekeeping money от парите за домакински разходи; can good come ~ of evil? от злото може ли да излезе добро? 4) без; we're ~ of sugar/petrol нямаме захар/бензин; свърши ни се захарта/бензинът; 5) от, по, поради, вследствие на; ~ of envy от завист; ~ pf necessity по необходимост; 6) от; измежду; this is one instance ~ of several това e един пример от няколко: choose one ~ of these ten избери си един от/измежду тези десет; 7) резултат; to cheat s.o. ~ of his money измъквам парите на някого (с измама); to talk s.o. ~ of doing s.th. убеждавам някого да не прави нещо; to frighten s.o. ~ of his wits изкарвам акъла на някого (от страх); 8) сьстояние извьн нормалното: to be ~ of o.'s mind/senses не съм на себе си, луд съм; ~ of control вж. controlЄ 1; 9) от (дадена майка , за животно); Ђ the journey ~ пътуването дотам; отиването; to be (all) ~ for/to с всички сили се стремя към/да; I am not ~ to reform the world не съм се заел/тръгнал да оправям света; all ~ с пълна скорост; с всички сили; ~ and about на крака, оздравял; ~ and away несравнено, далеч, къде-къде; ~ and ~ съвършен, истински; to be ~ разг. 1) забранен съм; 2) излязъл съм от затвора; 3) изхвърлен/изключен съм; 4) изчистен/излязъл съм (за петно и пр.); that plan is ~ този план е неприложим/не струва; bridge is the best game ~ бриджът e най-хубавата игра (на света); ~ from under облекчен от грижа/бреме. [aut] prep ам. 1. през, от; to look ~ the window гледам през проэореца; 2. по; to go ~ the old road излизам/тръгвам по стария път. [aut] I. а 1. сn. на чужд терен (за мач); 2. потеглящ, тръгващ; 3. изходящ (за поща); 4. отдалечен; 5. необикновен, необичаен; 6. тех. изключен; II. п 1. начин за измъкване, вратичка; 2. печ. пропуск; изпуснат материал; 3. pl парл. опозиция; 4. pl обтегнати/лоши отношения; at ~s, on the ~s в лоши отношения; Ђ from ~ to ~ ам. от единия край до другая; the ins and ~s 1) правителството и опозицията; 2) подробностите (на процедура и пр.); 3) прен. механизъм. [aut] v 1. 1. изхвърлям, изпъждам; 2. сп. нокаутирам; 3. излизам наяве; the truth will ~ истината не може да се скрие. [aut] pref. 1. из-; извън-; далечен; 2. над-, пре-; 3. краен.

out-and-out

- [,autъnd'aut] а пълен, съвършен, стопроцентов. [,autъnd'aut] adv напълно, окончателно, съвършено.

out-and-outer

- [,autъnd'autъ] n sl. 1. безподобен човек/предмет; 2. екстремист; 3. краен привърженик; 4. опашата лъжа.

out-herod

- [,aut'herъd] v надминавам по жестокост/екстравагантност; Ђ to ~ Herod превишавам всички граници; театр. шаржирам.

out-of-date

- [,autъv'deit] а остарял, старомоден, демодиран, излязъл от употреба.

out-of-door

- [,autъv'dЈ:] outdoor.

out-of-doors

- [,autъv'dЈ:z] outdoors.

out-of-the-way

- [,autъvъ'wei] a 1. отдалечен, далечен, затънтен; 2. необикновен; необичаен; малко известен (за данни и пр).

out-of-work

- [,autъv'wъ:k] а безработен.

outage

- ['autidj] n тех. 1. престой (на съоръжение); 2. ел. прекъсване в енергозахранването/електроснабдяването; 3. прекъсване (в работа).

outback

- ['autbaek] n пуста затънтена област/край (особ. В Австралия).

outbalance

- [,aut'baelъns] outweigh.

outbid

- [,aut'bid] v (-bid) наддавам, предлагам по-висока цена от.

outboard

- ['autbo:d] а мор. извънборден (за двигател на лодка).

outbound

- ['autbaund] а 1. тръгващ на далечно пътуване/плаване; 2. подлежащ на натоварване/експедиране.

outbrave

- [,aut'breiv] v 1. предизвиквам, държа се попредизвикателно от; to ~ the storm устоявам/издържам на бурята; 2. превъзхождам по храброст.

outbreak

- ['autbreik] n 1. избухване (и на война); изблик; 2. изригване (на вулкан); 3. геол. outcropЄ; 4. нашествие (на скакалци и пр.); инвазия; 5. бунт, въстание.

outbreeding

- ['aut,br:di¤] n зем. кръстосване на несродни индивиди.

outbuilding

- ['aut,bildi¤] n допълнителна постройка в двора (навес, плевня и пр.).

outburst

- ['autbъ:st] n 1. взрив; избухване (и прен.), изблик; кипване; 2. outcrop.

outcast

- ['autka:st] n 1. изгнаник; бездомник; парий; social ~s хора, отхвърлени от обществото; 2. нещо отхвърлено/изхвърлено; 3. attr прокуден, изгнанически; бездомен. ['autka:st] v лишавам от кастови права.

outcaste

- ['autka:st] I. а непринадлежащ към някаква каста (в Индия); без кастови права; II. п 1. парий; 2. прен. изгнаник.

outclass

- [,aut'kla:s] v 1. превъзхождам, от по-висша класа съм; надминавам, далеч превишавам; 2. лесно побеждавам.

outcome

- ['autkлm] n резултат, изход, последствие.

outcrop

- ['autkrЈp] n 1. геол. оголване, излизане на повърхността; оголена скала; 2. прен. проявление, (неочаквано) появяване/изблик; the recent ~ of strikes ам. избухналите напоследък стачки. ['autkrЈp] v (-рр-) 1. геол. оголвам се, излизам на повърхността; 2. ам. прен. появявам се, излизам наяве.

outcry

- ['autkrai] n 1. викове (науплаха и пр.), врява, глъчка; 2. протест; повик (against).

outdated

- [,aut'deitid] а остарял, демодиран, излязъл от мода.

outdid

- [] вж. outdo.

outdistance

- [,aut'distъns] v нaдпpeвapвaм,нaдбягвaм,ocтaвям зад себе си, излизам начело на/иапред от.

outdo

- [,aut'du:] v (-did [-'did], -done ['dлn]) надминавам, превъзхождам.

outdoor

- ['autdЈ:] а който се извършва/намира навън/на открито; външен; ~ theatre летен театър; Ђ ~ relief ост. помощи, разпределени между нуждаещи се, незачислени в приют за бедни.

outdoors

- [,aut'dЈ:z] adv на открито; навън.

outer

- ['autъ] I. а външен; the ~ man външността, дрехите; ~ garments горни дрехи; the ~ world 1) материалният свят; 2) външните/чуждите хора; 2. поотдалечен, по-далечен; 3. фил. обективен, физиче ски; Ђ the О.Ваг сьбир. младшите адвокати; II. п 1. воен. външен кръг на мишена; 2. попадение във външния кръг (на мишена); 3. ел. краен/външен проводник (в многопроводна система).

outer space

- [,autъ'speis] n космическото пространство.

outermost

- ['autъmoust]a най-отдалечен, най-външен.

outface

- [,aut'feis] v 1. гледам втренчено/нахално, накарвам (някого) да сведе очи; сконфузвам; 2. Твърдо устоявам/излизам насреща на.

outfall

- ['autfЈ:l] n 1. устие (на река, езеро); 2. водосток, водоотвод, улук.

outfield

- ['autfi:ld] n 1. отдалечена нива; 2. прен. неизследвана/непозната облает; 3. бейзбол, крикет и пр. попето извън игрището.

outfit

- ['autfit] n 1. снаряжение, екипировка, скип; съоръжения, принадлежности; комплект (уреди, инструменты); 2. ам. физически, умствени и пр. способности; mental ~ умствен багаж; 3. разг. организирана група, команда, дружина; 4. воен. част, поделение; 5. разг. предприятие, учреждение. ['autfit] v (-tt-) снабдявам (се), обзавеждам (се), екипирам (се).

outfitter

- [,aut'fitъ] n доставчик на екипировка/принадлежности; търговец на готови дрехи/галантерия.

outflank

- [,aut'flae¤k] v 1. воен. обхождам/обхващам във фланг; 2. прен. надхитрям.

outflow

- ['autflou] n 1. изтичане, изливане; 2. прен. изблик, излияние; 3. устие; изход; 4. прен. изтичане (на злато и пр. - от страната); 5. изтекло количество. [,aut'flou] v изтичам, изливам се.

outfox

- [,aut'fЈks] v разг. надхитрям.

outgeneral

- [,aut'djenъrъl] v (-ll-) побеждавам чрез по-голямо военно изкуство, показвам по-изкусна тактика от.

outgo

- [,aut'gou] v (-went [-'went]; -gone [-'gЈn]) надминавам, превъзхождам. ['autgou] n 1. тръгване, заминаване; 2. изтичане; 3. разход, разноски.

outgoing

- ['autgoui¤] а 1. който излиза/тръгва/напуска/заминава; ~ tide морски отлив; ~ tenant напускащ наемател; 2. изходящ (за писмо и пр.); 3. тех. отработен; 4. пол. който напуска поста си/е подал оставка; 5. дружелюбен, отзивчив.

outgone

- [] вж. outgo.

outgrow

- [,aut'grou] v (-grew [-'gru:]); -grown [-'groun]) 1. надраствам, израствам повече от; to ~ o.'s clothes израствам и дрехите ми омаляват; to ~ o.'s strength пораствам изведнъж много, източвам се; 2. прен. надраствам, надживявам (лоши навици и пр.).

outgrowth

- ['autgrouҐ] n 1. издънка, израстък; филиз; 2. прен. резултат, следствие, последица, продукт.

outhouse

- ['authaus] n 1. outbuilding; 2. ам. клозет в двора.

outing

- ['auti¤] n разходка, екскурзия.

outlandish

- [aut'laendish] а 1. ост. чуждестранен, чуждоземен; 2. необичаен, странен, необикновен, чудат; 3. груб, грубоват; 4. отдалечен, затънтен, глух.

outlast

- [,aut'la:st] v 1. трая/издържам/изтрайвам повече от; 2. надживявам, живея повече от.

outlaw

- ['autlЈ:] n 1. ист. човек, обявеи извън закона; изгнаник; беглец; разбойник; 2. ам. организация, поставена извън закона; 3. кон, който не може да бъде обязден; 4. attr незаконен. ['autlЈ:] v 1. обявявам извън закона; 2. прен. изгонвам от обществото; подлагам на остракизъм; 3. обявявам за незаконен.

outlawry

- ['autlЈ:ri] n 1. обявяване извън законите; 2. прен. изгнание от обществото, остракизъм.

outlay

- ['autlei] n разноски, разходи; харчове (on, for); изразходвана сума.

outlet

- ['autlet] n 1. изпускателен отвор; извод; изход; изходна тръба/канал; 2. прен. отдушник; 3. изтичане; изпускане, отвеждане; 4. пазар; пласмент.

outlier

- ['autlaiъ] n 1. отдалечена/откъсната част; 2. служещ, който живее вън от учреждението; 3. геол. хълм/планина, откъсната от останалия масив; 4. външен човек.

outline

- ['aut'lain] n 1. очертание, контури; скица; in ~ 1 ) в общи черти; 2) контурен (за рисунка); 2. схематично изложение; ~s of astronomy елементарна астрономия, увод в астрономията. ['aut'lain] v 1. рисувам контурите/очертанията на; очертавам; 2. скицирам (роман, рисунка), нахвърлям (проект. план); описвам в общи черти.

outlive

- [,aut'liv] v 1. outlast 2; 2. просъществувам, преживявам.

outlook

- [,autluk] n 1. перспектива; изглед; 2. гледка (on, over); 3. възглед, становище, схващане; world ~, ~ on/upon life светоглед, мироглед; 4. бдителност; to be on the ~ нащрек съм.

outlying

- ['aut,laii¤] а отдалечен, далечен, затънтен.

outmanoeuvre

- [,autmъ'nu:vъ] v 1. побеждавам чрез по-изкусни маневри/ходове; 2. прен. надхитрям.

outmatch

- [aut'maetsh] v превъзхождам, превишавам.

outmoded

- [,aut'moudid] а старомоден, демодиран.

outmost

- ['autmoust] outermost.

outnumber

- [,aut'nлmbъ] v превъзхождам числено/по количество.

outpatient

- ['aut,peishnt] n амбулаторно болен.

outplay

- [,aut'plei] v 1. играя по-добре от, надигравам 2. свиря по-добре/по-дълго от; надсвирвам.

outpost

- ['autpoust] n 1. преден пост, аванпост; 2. воен. предна стража, стражева охрана.

outpouring

- ['autpoiri¤] n обик. рl излияние.

output

- ['autput] n 1. производителност; изработване, пускане (на изделия); 2. тех. развивана (от машина) мощност; полезна мощност (на машина); ел. извод (от проводници); изводни краища; 3. производство, продукция; мин. добив; the literary ~ of the year издадената през годината литература; 4. изч. тех. изходно устройство, устройство за извеждане/извод на информация; 5. мат. резултат от изчисления.

outrage

- ['autreidj] n 1. грубо нарушение на закона; престъпление; насилие (against); безчинство; ~ upon decency грубо нарушение на приличието; ~ against humanity престъпление спрямо човечеството; 2. ам. обида, оскърбление; 3. изнасилване; похитяване (on); 4. ам. гневен изблик, възмущение (at). ['autreidj] v 1. престъпвам, нарушавам (закон); 2. ам. оскърбявам, обиждам; 3. обезчестявам; похитявам.

outrageous

- [aut'reidjъs] а 1. жесток, свиреп; насилнически; 2. възмутителен, скандален; безобразен, безбожен, нечуван; ~ injustice крещяща неправда; 3. ексцентричен, екстравагантен.

outran

- [] вж. outrun.

outre

- ['u:trei] а фр. 1. пресилен; 2. крайно екстравагантен, ексцентричен (за облекло); 3. непристоен, безсрамен.

outreach

- [aut'ri:tsh] v 1. стигам по-високо/по-далече от; 2. надминавам.

outrider

- ['aut,raidъ] n ездач, съпровождащ екипаж като охрана; мотоциклетист, съпровождащ автомобил като охрана.

outrigger

- ['aut,rigъ] n 1. мор. издадена навън временна мачта (за лебедка); 2. мор. рамка с гнезда за греблата; 3. мор. странични поплавъци на кану (за да не се обръща); 4. стр. конзолна греда; 5. стрела (на подемен кран).

outright

- ['autrait] а 1. съвършен, пълен; категоричен (за отказ); безрезервен; 2. искрен, прям, откровен; 3. явен, безспорен; ~ rogue явен/пълен мошеник. [aut'rait] adv 1. открито, направо, прямо, без заобикалки; 2. наведнъж; напълно; изцяло; без колебание; to kill s.o. ~ убивам някого на място (с един удар); 3. окончателно, завинаги.

outrun

- [aut'rлn] v (-ran [-'raen]; -run) 1. надминавам, изпреварвам; 2. превишавам границите; 3. Избягвам от; Ђ to ~ the constable разг. не се простирам според чергата си, заборчлявам.

outrunner

- ['aut,rлnъ] n 1. ист. слуга, който съпровожда пеш пътуващия в карета господар; 2. куче водач (на впряг за шейна).

outset

- ['autset] n начало; at/from the ~ от самото начало.

outshine

- [,aut'shain] v (-shone [-'shЈn],-shined [-'shaind]) 1. блестя повече от; 2. прен. затъмнявам, замъглявам, засенчвам.

outside

- [,aut'said] n 1. външност; външна страна/част/повърхност; ~ of a bus горен стаж на автобус; impressions from the ~ впечатления на външен наблюдател; 2. ист. пътник на покрива на дилижанс; 3. краен предел; at the (very) ~ най-много; 4. pl външни листа (на топ хартия). [,aut'said] а 1. външен; 2. краен, последен; ~ left/right сп. ляво/дясно крило; 3. чужд, страничен, външен; ~ worker приходящ работник; ~ opinion чуждо мнение, мнение на външно/незаинтересовано лице; ~ job разг. престъпление, извършено от външни лица; 4. най-голям, максимален; най-вероятен; 5. незначителен, нищожен (за възможност). [,aut'said] adv 1. вън, навън; отвън; на открито; 2. мор. в/на открито море; 3. sl. на свобода, не в затвора. [,aut'said] prep 1. вън от, извън; отвъд; 2. вън/настрана от; с изключение на (ам. и с of); we cannot go ~ the evidence не можем да пренебрегнем доказателствата; Ђ ~ of a horse разг. на кон; to get ~ (of) разг. изяждам, изпивам.

outsider

- [,aut'saidъ] n 1. външно лице/човек; лаик, любител; 2. сп. състезател/кон, за когото не се очаква да спечели; 3. разг. невъзпитан човек; простак; парвеню.

outsize

- ['autsaiz] n 1. нестандартен голям номер (за дрехи и пр.); to take an ~ in shoes нося много големи обувки; 2. извънредно голямо развитие; 3. иэвънредно пълен човек; 4. attr as outsized.

outsized

- ['autsaizd] а с необикновено голям размер.

outskirts

- ['autskъ:ts] n pl 1. покрайнини; предградия; 2. край (на гора).

outsmart

- [aut'sma:t] v разг. ам. надхитрям.

outspoken

- [,aut'spoukъn] а открит, прям, искрен; to be ~ говоря без заобикалки.

outspread

- [,aut'spred] v (-spread) разпростирам, разстилам, разпервам; разгръщам. [,aut'spred] а разтворен; разперен; разстлан; with ~ arms, with arms ~ с разтворени обятия.

outstanding

- [,aut'staendi¤] а 1. очебиен; отличителен; изтъкнат, бележит, виден; man of ~ personality изключителна личност; 2. неизплатен, неуреден, останал (за сметка, дълг); 3. прен. висящ, неизпълнен; спорен; a good deal of work is still ~ има още доста работа за свършване; 4. издаден, изпъкнал; boy with big ~ ears момче с щръкнали уши.

outstay

- [,aut'stei] v 1. стоя по-дълго от (някого); 2. превъзхождам по издръжливост.

outstretched

- [,aut'stretsht] а разтворен; разпрострян; ~ arms отворени обятия; ~ hand протегната ръка.

outstrip

- [,aut'strip] v (-рр-) 1. изпреварвам, надминавам; вэемам преднина пред, оставям зад себе си; 2. превъзхождам.

outvote

- [,aut'vout] v печеля повече гласове от, бия по гласове; we were ~d мнозинството беше срещу нас.

outward

- ['autwъd] I. а 1. външен, който е на повърхността; for ~ application външен (за лекарство); 2. видим, материален; ~ man 1) тялото (обр. душата); 2) шег. облекло, дрехи; ~ form външен вид; 3. привиден; повърхностен; 4. насочен/отправен навън; мор. от изходното пристанище; on the ~ voyage на отиване; II. п външен вид, външност. ['autwъd] adv вън, навън.

outward-bound

- ['autwъd,baund] а мор. отплувал от изходното пристанище (за кораб).

outwardly

- ['autwъdli] adv външно; по външен вид, на вид.

outwards

- ['autwъdz] outward«.

outwear

- [aut'wЁъ] v (-wore [-'wЈ:]; -worn [-'wЈ:n]) 1. пpeживявам, надживявам; трая по-дълго от; 2, износвам, изтърквам.

outweigh

- [aut'wei] v 1. тежа повече от; 2. превишавам по значение, превъзхождам; надминавам, надделявам над.

outwent

- [] вж. outgoЄ.

outwit

- [auf'wit] v (-tt-) 1. надхитрям,надлъгвам;изигравам; 2. заблуждавам; подмамвам по невярна диря.

outwore

- [] вж. outwear.

outwork

- ['autwъ:k] n 1. надомна работа: 2. воен. външно укрепление.

outworker

- ['autwъ:kъ] n надомник.

outworn

- ['autwЈ:n] вж. outwear. ['autwЈ:n] а износен, остарял, изтъркан; негоден.

ouzel

- ['u:zl] n зоол. 1. кос (Turdus merula); 2. ring ~ белогуш дрозд (Turdus torquatus); 3. water ~ воден кос (Cinclus aquaticus).

ova

- [] вж. ovum.

oval

- ['ouvl] геом. I. а овален; елипсовиден; II. п овал.

ovary

- ['ouvъri] n биол., бот. яйчник.

ovate

- ['ouveit] а 1. биол. яйцеобразен, яйцевиден; 2. бот. овален.

ovation

- [ou'veishn] n овация.

oven

- ['лvn] n фурна, пещ.

oven-ready

- ['лvn,redi] а готов за печене (за храна полуфабрикат).

ovenware

- ['лvnwЁъ] n огнеупорни кухненски съдове.

over

- ['ouvъ] prep 1. над, върху (и прен.), край, до; ~ а glass of beer на чаша бира; to sit ~ the fire седя край/до огъня; to go to sleep ~ o.'s work заспивам над работата си/както работя; with his coat ~ his shoulder с палто, преметнато през/на рамо; to set ~ the rest поставям над другите; how long will yon be ~ it? колко време ще ти отнеме това? to stumble ~ a stone препъвам се в/o камък; 2. по, на, из; all ~ the town по/из целия град; all ~ the world из/по целия свят; ~ Europe, Europe ~ из цяла Европа; 3. оттатък, отвъд, през; the house ~ the way отсрещната къща; to speak ~ o.'s shoulder говоря през рамо; to escape ~ the frontier избягвам през границата; 4. oт (ръба на нещо); to fall ~ a cliff падам от скала; to flow ~ the edge проливам; 5. през, през (цялото) време, в течение на; ~ the past 25 years в течение на/през последните 25 години; can you stay ~ Sunday? можеш ли да останеш и неделя/до понеделник? he will not live ~ today той няма да доживее до утре; 6. над, повече от; it costs ~ «50 струва над 50 долара; ~ and above their wages освен/плюс/свръх надницата им; 7. по (радио, телефон и пр.); 8. за, относно, във връзка с; to laugh ~ s.th. смея се на/за нещо; trouble ~ money парични затруднения. ['ouvъ] adv 1. оттатък, отвъд, от/на другата страна; to jump ~ прескачам; ~ here ей ту к, отсам; ~ there ей там; 2. насам, у/при мен, нас и пр.; he is ~ from Greece дошъл e от Гърция; ask him ~ покани го да дойде; we are having some friends ~ поканили сме приятели у нас; 3. падане, прекатурване пре-; to fall ~ прекатурвам се; and ~ I went претърколих се; the milk boiled ~ млякото изкипя; 4. предаване, преотстьпване и пр. пре-; to hand s.th. ~ to s.o. предавам някому нещо; to go ~ to the enemy преминавам към неприятеля; ~ (to you)! сега e ваш ред! (радиотелеграфия и пр.); 5. от край до край; изцяло; навсякъде; to search the town ~ претърсвам целия град; he's English all ~ той e типичен англичанин; to be mud all ~ /разг. all ~ mud целият съм покрит с кал; to ache all ~ всичко ме боли; to paint ~ заличавам с боя; to look ~ accounts преглеждам сметки; to think s.th. ~ премислям нещо; to talk the matter ~ обсъждам/разисквам въпрос; 6. завършване, край; the play is ~ пиесата свърши; the rain is ~ дъждът преваля; it's all ~ всичко e свършено; it's ~ and done with окончателно e свършено, напълно e уредено; 7. още веднъж, отново, пак (и ~ again); I had to do it all ~ again трябваше да го правя пак от начало до край; ten times ~ десет пъти едно след друго; ~ and again много/безброй пъти, неведнъж; to turn s.th. ~ and ~ обръщам нещо на всички страни; 8. допълнително, отгоре; в остатък; children of fourteen and ~ деца от четиринайсет години нагоре; keep what is left ~ задръжте остатъка; nine divided by four makes two and one ~ девет делено на четири прави две и едно в остатък; I shall have s.th. ~ ще ми остане нещо; 9. извънредно, необичайно, особено; she grieves ~ much тя скърби прекалено много; he hasn't done it ~ well не го e направил особено добре. ['ouvъ] а 1. горец, по-висш, по-висок; 2. външен; 3. допълнителен, извънреден; в повече; 4. прекомерен. ['ouvъ] pref свръх-, над-, пре-.

over-measure

- ['ouvъ,mejъ] overplus.

over-proof

- ['ouvъpru:f] а с по-висок от установения градус (за спирт).

over-sexed

- [,ouvъ'sekst] а с повишена сексуалност.

over-the-counter

- [,ouvъъ'kauntъ] а 1. продаден/купен не на борсата; 2. продаван без рецепта.

overact

- [,ouvъr'aekt] v театр. шаржирам; прен. престаравам се.

overage

- ['ouvъreidj] а над предвидената/пределната възраст.

overall

- ['ouvъrЈ:l] n 1. престилка (работническа, лекарска и пр.); 2. pl комбинезон (работни дрехи, широки панталони с презрамки); 3. pl воен. парадни панталони; 4. pl високи непромокаеми гамаши/гетри. ['ouvъrЈ:l] а 1. пълен, цял, общ; пределен; външен; ~ dimension габаритен/общ/пълен размер; ~ efficiency тех. обща производителност/коефициент на полезно действие; 2. всеобщ, всеобемен, всеобхватен; цялостен. [,ouvъr'Ј"l] adv общо.

overarm

- ['ouvъra:m] а сп. 1. плуване със загребване през рамо; 2. крикет със замах през рамо.

overate

- [] вж. overeat.

overawe

- [,ouvъr'Ј:] v всявам страх у, сплашвам; държа в страх.

overbalance

- [,ouvъ'baelъns] v 1. губя равновесие и падам; (пре)обръщам (се), (пре)катурвам (се); 2. outweigh 2. [,ouvъ'baelъns] n 1. превес; излишен товар, свръхтовар; 2. излишък.

overbear

- [,ouvъ'bЁъ] v (-bore [-'bЈ:]; -borne [-'bЈ:n]) 1. надделявам над, надвивам, надмогвам; смазвам, потушавам, потъпквам; 2. превъзхождам.

overbearing

- [,ouvъ'bЁъri¤] а надменен, арогантен; заповеднически.

overbid

- [,ouvъ'bid] v (-bid; -bidden [-'bidn]) 1. наддавам повече от, наддавам отгоре (на търг); 2. карти обявявам повече от (партньора)/повече, отколкото трябва.

overblown

- [,ouvъ'bloun] a 1. прецъфтял (за цвете); попреминал (за женска красота); 2. преминал, разнесъл се (за буря, облак); 3. пълен, едър; 4. надут, претенциозен.

overboard

- ['ouvъbЈ:d] adv мор. извън борда; to throw ~ 1) хвърлям в морето; 2) прен. изоставям, зарязвам; to go ~ разг. възторгвам се.

overbook

- [,ouvъ'buk] v издавам повече билети, отколкото са местата.

overbore

- [] вж. overbear.

overborne

- [] вж. overbear.

overbuild

- [,ouvъ'bild] v (-built [-'bilt]) 1. застроявам прекалено нагъсто; 2. надстроявам (етаж).

overburden

- [,ouvъ'bъ:dn] v претоварвам; товаря свръх мярката; обременявам.

overcame

- [] вж. overcome.

overcast

- [,ouvъ'ka:st] v (-cast) 1. засенчвам, покривам, заоблачавам се; 2. почиствам, подшивам, поръбвам. ['ouvъka:st] а облачен; тьмен; мрачен.

overcharge

- [,ouvъ'tsha:dj] v 1. ел. претоварвам; презареждам; 2. препълвам; 3. искам много висока цена; 4. претрупвам, претоварвам (описание, картина и пр.); 5. преувеличавам; 6. надписвам (сметка). ['ouvъtsha:dj] n 1. ел. претоварване; презареждане; 2. претрупване. препълване; 3. много висока цена.

overcloud

- [,ouvъ'klaud] v покривам се с облаци; заоблачавам се: притъмнявам; засенчвам.

overcoat

- ['ouvъkЈҐ] n балтон.

overcoating

- ['ouvъ,kouti¤] n плат за балтони.

overcome

- [,ouvъ'kлm] v (-came [-'keim]; -come) 1. побеждавам; преодолявам, превъзмогвам; 2. завладявам, овладявам; обхващам; ~ by обхванат/обзет/измъчен/сломен/изтощен от; to be ~ with sleep оборва ме сън.

overcrop

- [,ouvъ'krЈp] v (-pp-) изтощавам (почва).

overcrowd

- [,ouvъ'kraud] v 1. претъпквам (с хора); пренаселвам.

overdo

- [,ouvъ'du:] v (-did [-'did]; -done [-dлn]) 1. прекалявам, отивам до крайност; 2. готв. препичам, прегарям; преварявам.

overdraft

- ['ouvъdra:ft] n 1. превишаване на кредит (в банка); 2. сума, превишаваща кредита.

overdraw

- [,ouvъ'drЈ:] v (-drew [-'dru:]; -drawn [-'drЈ:n]) l. npeвишавам кредита си (в банка); 2. прекалявам, преувеличавам, пресилвам (при рисуване, разказwане и пр.).

overdress

- [,ouvъ'dres] v контя се, кича се, труфя се.

overdrew

- [] вж. overdraw.

overdue

- [,ouvъ'dju:] a 1. закъснял; 2. просрочен.

overeat

- [,ouvъr'i:t] v преяждам.

overestimate

- [,ouvъr'estimeit] v оценявам много високо; надценявам. [,ouvъr'estimъt] n 1. прекалено висока оценка; 2. раздута сметка.

overfall

- ['ouvъfЈ:l] n 1. бързей (на река); 2. тех. преливник.

overflow

- [,ouvъ'flou] v 1. проливам; разливам се (за река); заливам (се); стичам се; 2. препълвам; to ~ with прен. преизпълиен съм с. ['ouvъflou] n 1. преливане; разливане; наводнение; 2. излишък; ~ meeting събрание за хората навън/за които не е имало място в залата.

overgrown

- [,ouvъ'groun] а 1. израснал прекалено бързо, източил се (за дете); 2. обрасъл; буренясал, занемарен.

overgrowth

- ['ouvъgrouҐ] n 1. ненормално бърз растеж; 2. обрастване, буйна растителност.

overhand

- ['ouvъhaend] а, adv (извършен) през рамо, отгоре.

overhang

- [,ouvъ'hae¤] v (-hung [-'hл¤]) надвисвам (и прен.); нависвам.

overhaul

- [,ouvъ'hЈ:l] v 1. правя основен/капитален ремонт; 2. преглеждам (книжа, болен и пр.); 3. настигам, задминавам. ['ouvъhЈ:l] n 1. основен ремонт; 2. щателен преглед; ревизия; преразглеждане.

overhead

- [,onvъ'hed] adv горе, отгоре, над главата; на по-горния стаж. ['ouvъhed] I. а 1. горен, надземен, въздушен (за проводник и пр.); ~ railway въздушна железница; ~ road естакада; 2. режиен (за разноски); II. п рl режийни разноски.

overhear

- [,ouvъ'hiъ] v (-heard [-'hъ:d]) 1. дочувам, чувам, без да искам; 2. подслушвам.

overhung

- [] вж. overhang.

overindulgence

- [,ouvъrin'dлldjъns] n 1. разглезване, глезене 2. преяждане, прекаляване (in).

overjoyed

- [,ouvъ'djЈid] а вън от себе си от радост, много зарадван.

overkill

- ['ouvъkil] n воен. ядрена мощност, много поголяма от необходимата за унищожаване на неприятеля.

overlaid

- [] вж. overlay.

overland

- [,ouvъ'laend] adv по сушата; на сушата. ['ouvъlaend] а сухопътен.

overlap

- [,ouvъ'laep] v (-pp-) 1. застъпвам (се), съединя вам чрез застъпване; 2. стърча, излизам навън; 3. съвпадам отчасти; 4. изч. тех. препокривам. ['ouvъ,laep] n 1. застъпване; 2. изч. тех. препокриване; 3. геол. несъгласно залягане; 3. мин. фикритие.

overlay

- [,ouvъ'lei] v (-laid [-'leid]) 1. покривам (и с боя), наслоявам; облицовам; 2. печ. подлагам. ['ouvъlei] n 1. пласт; настилка, облицовка; дървена инкрустация; малка покривка; 2. печ. подложка; горен лист (на декел); 3. шалче; връзка. [] вж. overlie.

overleaf

- [,ouvъ'li:f] adv на гърба (на лист, страница).

overleap

- [,ouvъ'li:p] v (-leaped [-'li:pt]; -leapt [-'lept]) l. npeскачам; 2. нaдcкaчaм to ~ o.s. прен. надценявам възможностите си, изхвърлям се; 3. пропускам.

overlie

- [,ouvъ'lai] v (-lay [-'lei]; -lain [-'lein]) 1. покривам;лежа над; 2. задушавам (бебе).

overload

- [,ouvъ'loud] v npeтовapвaм. ['ouvъloud] n претоварване, свръхтовар (и ел.).

overlook

- [,ouvъ'luk] v 1. гледам от високо място; издигам се над; our garden is ~ed from the neighbours' windows прозорците на съседите гледат към нашата градина; hill ~ing the sea височина, която се издига над морето; 2. не забелязвам; недоглеждам; пропускам; прескачам незабелязано (пасаж и пр.); 3. пренебрегвам, затварям си очите за, игнорирам; гледам през пръсти на; 4. гледам със снизхождение на, извинявам, прощавам; 5. гледам, надзиравам; 6. ост. урочасвам.

overlord

- ['ouvъlo:d] n 1. ист. сюзерен; 2. повелител.

overly

- ['ouvъli] adv ам., шотл. разг. твърде, прекомерно, извънредно.

overman

- ['ouvъmaen] n (pl -men) 1. бригадир (в мини); 2. свръхчовек. [,ouvъ'maen] v (-nn-) назначавам повече от необходимия персонал.

overmaster

- [,ouvъ'ma:stъe] v преодолявам, побеждавам, подчинявам; овладявам (чувство и пр.).

overmastering

- [,ouvъs'ma:stъri¤] а властен; непреодолим (за воля и пр.).

overmatch

- [,ouvъ'maetsh] v надминавам, превъзхождам; по-силен/изкусен/хитър и пр. съм от.

overmuch

- [,ouvъ'mлtsh] adv прекалено много.

overnice

- [,ouvъ'nais] а прекалено взискателен/придирчив.

overnight

- ['ouvъnait] а нощен; станал през предишната нощ; ~ stop in простой за една нощ в; ~ journey нощно пътуване.

overoight

- [,ouvъ'nait] adv 1. предишната нощ; 2. презцялата нощ; 3. изведнъж; the situation changed ~ положението се промени за една нощ/много бързо; 4. за през нощта; to stay ~ пренощувам, оставам за през нощта.

overpass

- [,ouvъ'pa:s] v 1. пресичам, преминавам; 2. надминавам, превъзхождам; 3. преодолявам; 4. пренебрегвам, пропускам. ['ouvъpa:s] n надлез.

overplay

- [,ouvъ'plei] v 1. играя (роля) превзето/пресилено; 2. отдавам прекалено голямо значение на; надценявам силите/способностите си; to ~ o.'s hand 1) карти рискувам при разиграване; 2) прен. твърде оптимистично гледам на възможностите/способностите си.

overplus

- ['ouvъplлs] n излишък, горница.

overpower

- [,ouvъ'pauъ] v побеждавам, надвивам; подчинавям; преодолявам; овладявам; ~ed by the heat изтощен от жегата; ~ed by grief сломен от скръб.

overpowering

- [,ouvъ'pauъri¤] а непреодолим; съкрушителен.

overproduction

- [,ouvъprъ'dлkshn] n свръхпроизводство.

overproud

- [,ouvъ'praud] а високомерен, надменен, самомнителен.

overran

- [] вж. overrun.

overrate

- [,ouvъ'reit] v надценявам.

overreach

- [,ouvъ'ri:tf] v 1. надминавам, надхвърлям; 2. обик. refl протягам се с усилие; 3. надхитрям, измамвам; to ~ o.s. падам в собствената си клопка.

override

- [,ouvъ'raid] v (-rode [-'roud]; -ridden [-'ridn]) v 1. стъпквам, прегазвам (за кон); 2. прегазвам (вражеска страна); 3. прен. погазвам, незачитам; 4. отхвърлям, отменям; 5. преодолявам; натежавам над; 6. надхвърлям (пълномощия); overriding principle първостепенен/най-важен принцип; 7. яздя прекалено дълго време; изтощавам (кон) с езда; 8. мед. отчасти покривам, стърча (за счупена кост).

overrule

- [,ouvъ'ru:l] v 1. отхвърлям/отменям (решение) на по-долна инстанция; 2. преодолявам, вземам връх над.

overrun

- [,ouvъ'rлn] v (-ran [-'raen]; -run) v 1. преливам, разливам се; заливам; 2. опустошавам, прегазвам (страна); 3. изпълвам, гъмжа от (обик. за червеи, плевели и пр.); 4. избуявам; заглушавам (за растение); 5. преминавам позволената граница; надхвърлям; говоря по-дълго от/продължавам след определено време (за оратор, радиопредаване); 6. печ. пренасям думи/текст.

oversaw

- [] вж. oversee.

oversea

- [,ouvъ'si:] adv през море; отвъд морето/океана, в чужбина. [,ouvъ'si:] а 1. външен, задморски, презморски, задокеански (за тьрговия и пр.); 2. за чужбина.

overseas

- [,ouvъ'si:z] adv през море; отвъд морето/океана, в чужбина. [,ouvъ'si:z] а 1. външен, задморски, презморски, задокеански (за търговия и пр.); 2. за чужбина.

oversee

- [,ouvъ'si:] v (-saw [-'so:]; -seen [-'sim]) 1. надзиравам, ръководя; 2. ам. наблюдавам, разглеждам.

overseer

- ['ouvъsiъ] n надзирател.

oversell

- [,ouvъ'sel] v (-sold [-'sould]) 1. продавам в повече от наличността (ценни книжа и пр.); oversold market преситен пазар; 2. прен. прехвалвам, рекламирам прекомерно.

overshadow

- [,ouvъ'shaedou] v 1. засенчвам, хвърлям сянка (и прен.); 2. помрачавам; 3. превишавам по значение.

overshoe

- ['ouvъshu:] n галош, шушод.

overshoot

- [,ouvъ'shu:t] v (-shot [-'shЈt] ) 1. надхвърлям (целтa); 2. прен. отивам твърде далеч, прекалявам; 3. ав. преминавам отвъд (пистата) при кацане; 4. намалявам дивеч поради често ловуване.

oversight

- ['ouvъsait] n 1. надзор, контрол, грижа; 2. пропуск, недоглеждане.

oversize

- ['ouvъsaiz] I. а огромен, гигантски; II. п 1. огромен предмет; 2. необикновена големина.

oversized

- ['ouvъsaizd] oversize 1.

overslaugh

- ['ouvъslЈ:] v 1. воен. освобождавам от задача поради възлагане на друга по-важна; 2. ам. воен. пропускам да произведа, не произвеждам в по-горен чин; 3. ам. възпрепятствувам, блокирам (предложение, законопроект).

oversleep

- [,ouvъ'sli:p] v (-slept [-'slept]) успивам се (и refl).

oversold

- [] вж. oversell.

overspill

- ['ouvъspil] n 1. нещо разляно; 2. излишък; 3. прен. свръхнаселение.

overstate

- [,ouvъ'steit] v преувеличавам,пресилвам; don't ~ your case не пресилвайте нещата, като излагате доводите си.

overstep

- [,ouvъ'step] v (-pp-) 1. прекрачвам; 2. прен. преминавам границата/допустимото; престъпвам, нарушавам; to ~ o.'s authority превишавам властта/правата си.

overstock

- [,ouvъ'stЈk] v препълвам със стоки/добитък.

overstrung

- [,ouvъ'strл¤] а 1. силно изопнат, напрегнат, изострен (за нерви и пр.); 2. с кръстосани по диагонал струни (за пиано).

oversubscribe

- [,ouvъsъb'skraib] v обик. pass надхвърлям превишавам подписка (за заем, акции и пр.).

overt

- ['ouvъ:t] а открит, явен; публичен.

overtake

- [,ouvъ'teik] v (-took [-'tuk]; -taken [-'teikъn]) 1. настигам, застигам; 2. идвам внезапно; връхлитам; завладявам, обземам; to be ~n by/with fear обзема ме страх; to be ~n by a storm настига ме буря.

overtax

- [,ouvъ'taeks] v 1. облагам с тежки данъци; 2. претоварвам, пресилвам; to ~ s.o.'s patience/o.'s strength злоупотребявам с нечие търпение/със силите си.

overthrow

- [,ouvъ'Ґrou] v (-threw [-'Ґru:]; -thrown [-'Ґroun]) 1. повалям, прекатурвам, преобръщам; 2. прен. побеждавам, свалям (правителство), събарям. ['ouvъҐrou] n 1. прекатурване; 2. прен. поражение, проваляне; сваляне от власт.

overtime

- ['ouvъtaim] adv извънредно. ['ouvъtaim] n 1. извънредни часове; 2. извънредна работа; nо ~ извънредната работа забранена; to be on ~ работя извънредна работа; ~ pay заплащане за извънредна работа.

overtly

- ['ouvъ:tli] adv открито; публично.

overtone

- ['ouvъtoun] n 1. муз. обертон; 2. оттенък (на гласа).

overtook

- [] вж. overtake.

overtop

- [,ouvъ'tЈp] v (-pp-) 1. издигам се над; надвишавам; по-висок съм от; 2. превъзхождам, превишавам.

overtrump

- [,ouvъ'trлmp] v карти надцаквам.

overture

- ['ouvъ,tjuъ] n 1. обик. pl сондаж; инициатива, предложение; опити за.преговори; peace ~s сондажи/опити за сключване на мир; 2. муз. увертюра.

overturn

- [,ouvъ'tъ:n] v 1. (пре)катурвам (се), (пре)обръщам (се); 2. свалям от власт, събарям; побеждавам; 3. опровергавам (теория).

overweening

- [,ouvъ'wi:ni¤] а самомнителен, самонадеян; високомерен, надменен, арогантен.

overweight

- ['ouvъweit] n 1. тегло в повече (от разрешеното); 2. превес, надмощие, преобладаване; 3. attr който е в повече от разрешеното/необхо димото/допустимото; to be 4 lb ~ 1) тежа 4 фунта над нормата; 2) имам да доплатя за 4 фунта багаж. [,ouvъ'weit] v претоварвам.

overwhelm

- [,ouvъ'welm] v 1. заливам (изцяло) (за вълна, порой); 2. смазвам, разбивам, съкрушавам (и неприятел); 3. надвивам, завладявам (за чувство); 4. отрупвам, затрупвам, обсипвам (с въпроси и пр.); 5. обърквам, затруднявам; поразявам, изумявам.

overwhelming

- [,ouvъ'welmi¤] a 1. поразителен, изумителен; съкрушителен; 2. непреодолим.

overwork

- [,ouvъ'wъ:k] v 1. работя прекалено много; преуморявам (се), пресилвам (се), изтощавам (се) (и refl); 2. прен. използувам твърде често; 3. преработвам; доизкусурявам, усъвършенствувам; 4. украсявам/бродирам по цялата повърхност. ['ouvъwъ:k] n 1. извънредна работа; 2. преумора; 3. премного работа.

overwrite

- [,ouvъ'rait] v (-wrote [-' rout]; -written [-'ritn]) 1. пиша над текст; 2. пиша прекалено много; refl изчерпвам се като писател; 3. пиша бомбастично.

overwrought

- [,ouvъ'rЈ:t] а 1. развълнуван, възбуден; напрегнат, изпънат, изопнат (за нерви); 2. претрупан, със сложна изработка; цял украсен (за предмет).

oviduct

- ['ouvidлkt] n анат. яйцепровод, фалопиева тръба.

oviform

- ['ouvifЈ:rn] а яйцевиден.

ovine

- ['ouvain] а овчи; подобен на овца.

oviparous

- [ou'vipъrъs] а зоол. яйценосен.

ovoid

- [' ouvЈid] а яйцевиден.

ovum

- ['ouvъm] n (pl ova ['ouvъ]) биол. яйце.

owe

- [ou] v дължа (u прен.), имам дълг към (s.th. to s.o., s.o. s.th.); задължен съм към; Ђ to ~ s.o. a grudge имам зъб някому.

owing

- ['oui¤] a predic 1. дължим; how much is ~ to you? колко още има да ви се плаща? 2. произлизащ от; all this was ~ merely to ill luck всичко това се дължеше само на лош късмет; 3. ~ to благодарение/вследствие на, поради.

owl

- [aul] n 1. зоол. птица от разряда сови (Strigiformes); бухал (и eagle ~) (Bubo bubo); забулена сова (и barn ~) (Tyto alba); улулица (и tawny ~) (Strix aluco); кукумявка (и little ~) (Athene noctua); 2. прен. разг. важен човек, който се мисли за много умен, умник; 3. прен. нощна птица.

owl-light

- ['aullait] n здрач.

owlet

- ['aulit] n зоол. малък/младбухал/улулица.

own

- [oun] I. a 1. свой, собствен; I do my ~ cooking сам си готвя; she makes her ~ clothes сама си шие (дрехите); name your ~ price кажи каквато цена искаш; he is his ~ man/master сам си е господа?; 2. роден; II. п: your interests are my ~ твоите интереси съвпадат с мойте; my time is my ~ сам разполагам с времето си; this fruit has a flavour all its ~ този плод има характерен/специфичен вкус и аромат; to have nothing of o.'s ~ нямам си нищичко; for reasons of his ~ по причини, известии само нему; Ђ on o.'s ~ 1) сам; 2) самостоятелен; самостоятелно; 3) който няма равен на себе си, несравним; to live on o.'s ~ живеясам; to come into o.'s ~ 1) получавам своето/това, коего ми се полага; 2) влизам в правата си; 3) получавам признание; 4) показвам какво мога/на какво съм способен; to get o.'s ~ back отмъщавам си, връщам си; to hold o.'s ~ 1) държа се (на позициите си), не отстъпвам; 2) справям се, не се излагам; 3) държа се, не загубвам сили (за болен). [oun] v 1. притежавам, имам; държа, владея; 2.признавам (си); to ~ o.'s faults признавам си слабостите; to ~ o.s. (to be) beaten/defeated признавам се за победен; to ~ to having told a lie признавам, че съм излъгал; to ~ up (to s.th.) разг. признавам си (нещо) откровено; 3. признавам за свое, припознавам (дете и пр.).

owner

- ['ounъ] n собственик, притежател; владетел, стопанин; factory ~ фабрикант; the ~ мор. sl. капитан на кораб.

ownerless

- ['ounъlis] а 1. безстопанствен; 2. безпризорен.

ownership

- ['ounъship] n 1. собственост, притежание; владение; 2. право на собственост.

ox

- [Јks] n (pl oxen ['Јksъn]) 1. вол (Bos taurus); 2. говедо, едър рогат добитък.

ox-eye

- ['Јksai] n 1. волско око; 2. арх. малко кръгло прозорче; 3. бот. маргаритка (Chrysanthemum leucanthemum) (и white ~); лайкучка (Anthemis cotula); чернокос (Buphthalmum).

ox-eye daisy

- ['Јksai,deizi] ox-eye 3 (white ~).

ox-eyed

- ['Јksaid] а с големи кръгли/волски очи.

oxford

- ['Јksfъd] n 1. Оксфорд; 2. Оксфордски университет; 3. attr оксфордски; ~ blue тьмносин цвят; ~ grey тьмносив плат меланж; ~ roan оксфордски възпитаник; ~ shoes oxfords.

oxfords

- ['Јksfъdz] n pl обувки половинки с връзки.

oxherd

- ['Јkshъ:d] n пастир, воловар, говедар.

oxhide

- ['Јkshaid] n волска кожа/гьон.

oxidate

- ['Јksideit] v хим. окислявам (се).

oxidation

- [,Јksi'deishn] n хим. окисляване; окисление, оксидиране.

oxide

- ['Јksaid] n хим. окис.

oxidizable

- ['Јksidaizъbl] а хим. окисляем.

oxidization

- [,Јksidai'zeishn] oxidation.

oxidize

- ['Јksidaiz] v хим. окислявам (се); оксидирам (се).

oxlip

- ['Јkslip] n бот. иглика (Primula elatior).

oxonian

- [Јk'sounjъn] I. а оксфордски; II. n студент/възпитаник на Оксфордския университет.

oxtail

- ['Јksteil] n волска/говежда опашка; ~ soup говежди бульон.

oxygen

- ['Јksidjъn] n хим. кислород.

oxygenate

- [Јk'sidjъneit] v 1. хим. окислявам; 2. физиол. насищам с кислород.

oxygenize

- [Јk'sidjъnaiz] v 1. хим. окислявам; 2. физиол. насищам с кислород.

oxygenous

- [Јk'sidjъnъs] а хим. кислороден.

oxygon

- ['Јksigъn] n геом. остроъгълен триъгълник.

oyes

- ['oujes] int внимание! (призив на разсилен в съда, глашатаи).

oyez

- ['oujez] int внимание! (призив на разсилен в съда, глашатаи).

oyster

- ['Јistъ] n 1. зоол. стрида (Ostrea); 2. разг. прен. затворен човек; 3. нещо изгодно. [Јistъ] v ловя стриди.

oyster-bank

- ['Јistъbae¤k] n 1. плитчина, където има стриди; 2. място за развъждане на стриди.

oyster-bed

- ['Јistъbed] n 1. плитчина, където има стриди; 2. място за развъждане на стриди.

oyster-catcher

- ['Јistъ,kaetshъ] n зоол. стридояд (птица) (Haematopus ostralegus).

oyster-plant

- ['Јistъpla:nt] salsify.

oysterman

- ['Јistъmъn] n (pl -men) 1. човек, който лови/ отглежда/продава стриди; 2. кораб за ловене на стриди.

ozone

- ['ouzoun] n хим. озон.

ozonic

- [ou'zЈnik] а хим. озонен.

ozonize

- ['ouzъnaiz] v хим. озонирам, превръщам в озон.

p

- [pi:] n буквата Р.

pa

- [ра:] n разг. съкр. от papa.

pabulum

- ['paebjulъm] n книж. храна (особ. прен.).

pace

- [peis] n 1. крачка, стъпка; 2. вървеж, походка; ход; алюр; раван (на кон); 3. скорост, темп(о); to go at a good ~ вървя бързо; to go/aм. hit the ~ вървя много бързо; прен. отпускам му края, водя бурен живот; to mend/increase o.'s ~ ускорявам крачката; to keep ~ with вървя в крак с (и прен.; to set the ~ давам темпо; давам пример; to stand/stay the ~ издържам на темпото, не изоставам; to put s.o. through his ~s изпитвам умението/издръжливостта на някого; карам някого да покаже какво може; давам някому доста голям зор. [peis] v 1. вървя с равна крачка; крача; to ~ the room крача из стаята; 2. меря с крачки/стъпки (out, off); 3. вървя раван (за кон); 4. обучавам, упражнявам (в някакъв ход); 5. сп. водя, определям темпо (при състезания). ['peisi] prep лат. с позволението на, въпреки мнението на (учтива форма).

pace-maker

- ['peis,meikъ] n 1. сп. водач (при състезание); 2. човек, който служи за пример; челен работник; 3. мед. изкуствен водач на сърцето.

pachyderm

- ['paekidъ:m] n 1. зоол. пахидерм, дебелокожо животно (слон и пр.); 2. прен. дебелокож човек.

pacific

- [pъ'sifik] I. a 1. миролюбив; примирителен; 2. мирен, тих, спокоен; 3. P. тихоокеански; II. п the P. Тихият океан.

pacification

- [,paesifi'keishn] n умиротворяване, успокояване; умиротворение, успокоение.

pacificatory

- [pъ'sifikъtъri] а умиротворителен, успокоителен; помирителен.

pacifier

- ['paesifaiъ] n 1. нещо/някой, който умиротворява/успокоява; 2. биберон/гумен пръстен за бебе.

pacifism

- ['paesifizm] n пацифизъм.

pacifist

- ['paesifist] n пацифист.

pacify

- ['paesifai] v 1. успокоявам, умирявам; умиротворявам; 2. укротявам (гняв, ярост); 3. възстановявам мир и спокойствие в (страна).

pack

- [paek] n 1. пакет, вързоп; бала; денк; тесте; топ; стока на амбулантен търговец; 2.(войнишка) раница/торба; парашут в калъф; 3. глутница; стадо; ято; сюрия ловджийски кучета; 4. ръгби нападатели; 5. воен. мор. глутница (подводници); 6. презр. банда, хайка; 7. презр. куп, маса; 8. карти тесте, колода; 9. ~-ice; 10. количество риба/месо/плодове и пр., консервирани през един сезон; 11. козметична маска; 12. мед. компрес; 13. attr 1) опаковъчен; 2) товарен; ~ animal товарно животно. [paek] v 1. опаковам; свързвам; нареждам, стягам (и с up); these books ~ easily тези книги лесно се опаковат; we are ~cd багажът ни е опакован; ~ed lunch суха храна в кутия и пр.; 2. натъпквам (се), тъпча (се) (into в); 3. консервирам; 4. натрупвам се (за лед и пр.); слягам се, сбивам се; 5. събирам се на стадо/глутница; 6. товаря (кон и пр.); 7. нося/пренасям товар; 8. нося (пушка и пр.); 9. обвивам, увивам; 10. мед. обвивам с мокри компреси; 11. sl. имам силен удар (за боксьор и пр.); 12. имам силно въздействие; 13. избирам (членове на комисия, жури и пр.) в свой интерес; to send ~ing изпъждам, изгонвам; pack away разг. прибирам; опаковам; pack in разг. 1) натъпквам, наблъсквам; 2) зарязвам, изоставям; ~ it in! sl. стига! спри! pack off 1) изпращам, отпращам; 2) refl махам се; pack out 1) подпълвам; 2) препълвам (салон и пр.); pack up 1) стягам си багажа; опаковам, прибирам; 2) разг. прекратявам работа; отказвам се; 3) sl. "излизам от строя"; отказвам (за мотор и пр.); ~ it up! sl. стига! престани! спри!

pack-ice

- ['paekais] n паков лед.

pack-saddle

- ['paek,saedl] n самар.

package

- ['paekidj] n 1. пакет(че); вързоп; денк; бала; 2. опаковане, пакетиране; 3. опаковка; контейнер; 4. ам. цялостна програма за театър/радиопредаване/ телевизионно предаване; 5. комплексна сделка/споразумение (и ~ deal); 6. пощенски кораб (и ~-boat/-ship).

package store

- ['paekidjstЈ:] n ам. магазин за продажба на спиртни напитки в бутилки за вкъщи.

package tour

- ['paekidjtuъ] n екскурзия с всички разноски, включени в цената на билета.

packer

- ['paekъ] n 1. опаковчик (особ. на храни); машина за опаковане/пакетиране; 2. фабрикант на консерви; 3. работник в консервен комбинат.

packet

- ['paekit] n 1. пакет; вързоп; пратка; 2. ~-boat; 3. пачка (писма); 4. sl. куп/сума пари; 5. воен. sl. беля, неприятност; to catch/stop/get a ~ бивам тежко ранен/убит.

packet-boat

- ['paekitbout] n пощенски кораб.

packing

- ['paeki¤] n 1. опаковане, пакетиране; консервиране; 2. опаковка; материали за херметическо затваряне (при консервиране); 3. тех. набивка, уплътнител.

packing-case

- ['paeki¤keis] n каса, сандък.

packing-house-

- ['paeki¤haus] n. ам. 1. кланица и фабрика за обработка и пакетиране на месни продукти; 2. консервна фабрика.

packing-needle

- ['paeki¤,ni:dl] n губерка.

packing-sheet

- ['paeki¤shi:t] n 1. зебло за опаковка; 2. мед. мокър чаршаф, компрес.

packthread

- ['paekҐred] n връв, канап.

pact

- [paekt] n пакт, договор.

pad

- [paed] n 1. подплънка; мека подложка, възглавничка; electric warming ~ електрическа възглавничка; 2. тех. набивка, подложка; тампон; 3. меко седло; 4. сп. наколенник, шингард; 5. възглавничка на лапа (на котка и пр.); лапа (на диво животно); следа от лапа; 6. бележник; блок; попивателна; 7. ink-pad; 8. ракетна площадка; 9. ам. лист на водна лилия; 10. sl. къща; квартира; легло. [paed] v (-dd-) 1. подпълвам с мека материя, ватирам; тампонирам; слагам подплънки на; ~ ded cell изолатор (за душевноболни); 2. разг. прен. раздувам (и с out); ~ded bills раздути сметки; well ~ded разг. пълничък, закръглен. [paed] n sl. ост. 1. път; 2. разбойник (и gentleman/knight/squire of the ~); 3. кон, който издържа на път. [paed] v (-dd-) 1. вървя пеш, бия път, трамбовам; 2. вървя с леки тихи стъпки.

padding

- ['paedi¤] n 1. уплътнителен материал; подплънка; вата; 2. прен. многословие, баласт.

paddle

- ['paedl] n 1. лопата, гребло (за кану, русалка); 2. перка (на колело на кораб); 3. крак (на костенурка и пр.), перка (на кит и пр.); 4. бъркалка; бухалка; 5. ам. хилка за тенис на маса; 6. тех. лопатка (на турбина). ['paedl] v 1. карам кану/русалка (с гребло); 2. движа (се) с колела (за кораб); 3. плувам кучешката; 4. бъркам; бухам; 5. ам. напердашвам, наплесквам; to ~ o.'s own canoe самостоятелен съм, разчитам само на себе си. ['paedl] v 1. газя, цапам, шляпам (в плитка вода); 2. щъпукам.

paddle-wheel

- ['paedlwi:l] n лопатно колело.

paddock

- ['paedъk] n 1. заградено място/ливада до конюшня; 2. заградено място до хиподрум, където стоят конете преди надбягванията.

paddy

- ['paedi] n 1. арпа; 2. необран ориз; 3. оризище (и ~ field). ['paedi] n разг. (пристъп на) ярост.

paddy waggon

- ['paedi,waegъn] n sl. полицейска кола.

paddywhack

- ['paediwaek] n 1. paddy; 2. плесница; пердах.

padlock

- ['paedlЈk] n катинар, катанец. ['paedlЈk] v заключвам с катинар/катанец.

padre

- ['pa:dri] n ист., разг. свещеник (и военен).

padrone

- [pъ'drouni] n ит. 1. капитан (на търговски кораб); 2. ханджия, гостилничар; 3. господар, работодател; агент, който намира работа на имигранти.

paean

- ['pi:ъn] n пеан, побЅден/хвалебствен химн.

paederast

- [] pederast.

paederasty

- [] pederasty.

paediatrics

- [] pediatrics.

pagan

- ['peigъn] n 1. езичник; 2. безверник, атеист; 3. attr езически; атеистичен.

paganism

- ['peigъnizm] n езичество.

page

- [peidj] n страница; лист (на книга). [peidj] v 1. номерирам страници; 2. ам. прелиствам (и с through). [peidj] n 1. паж; 2. прислужник (в хотел, клуб и пр.). [peidj] v 1. търся някого чрез прислужник, който извиква името му (обик. в хотелско фоайе и пр.); 2. служа като паж.

pageant

- ['paedjъnt] n 1. грандиозно шествие/процесия; карнавално шествие; 2. драматизиране на моменти от историята, живи картини; 3. прен. пищност; празна показност.

pageantry

- ['paedjъntri] n 1. блестящо зрелище; блясък, грандиозност; 2. pageant 3.

paginate

- ['paedjineit] v номерирам страници.

pagoda

- [pъ'goudъ] n пагода.

pah

- [pa:] int (п)фу!

paid

- [] вж. pay.

pail

- [peil] n кофа; ведро.

paillasse

- [] palliasse.

paillette

- [pael'jet] n фр. паета.

pain

- [pein] n 1. болка; страдание; to feel/be in/have/suffer ~ боли ме, имам/изпитвам болки; to put a wounded animal out of its ~ умъртвявам ранено животно, за да не се мъчи; 2. прен. болка, страдание, мъка; огорчение; 3. рl родилни мъки/болки; 4. рl усилия, старание, усърдие, труд; no ~s, no gains без труд нищо не се постига; to take great ~s полагам големи усилия/старание/усърдие (over s.th. за нещо; to do s.th. да направя нещо); to be at ~s to старая се/мъча се да; to be an ass/fool for o.'s ~s, to have o.'s labour for o.'s ~s работя напразно/за тоя що духа; оставам на сухо; to get a thrashing for o.'s ~s старая се, а за награда ям бой; 5. наказание; on/under ~ of (death) под страх от (смъртно) наказание; ~ and penalties юр. наказания и глоби; ~ in the neck досаден човек, напаст божия; нещо досадно. [pein] v 1. причинявам болка/страдание; огорчавам; 2. боля, причинявам болка.

pained

- [peind] а засегнат, огорчен, обиден.

painful

- ['peinful] а 1. болезнен, мъчителен; 2. неприятен; досаден; 3. тежък, труден.

painkiller

- ['pein,kilъ] n лекарство, което успокоява болки; пенкилер.

painless

- ['peinlis] а безболезнен.

painstaking

- ['peinz,teiki¤] I. а старателен, усърден, прилежен; ревностен; щателен; II. п старание, усърдие, прилежание.

paint

- [peint] n 1. боя, оцветител; wet/fresh ~ ! пази се от боята! 2. червило; руж; грим. [peint] v 1. рисувам с бои; 2. боядисвам, мажа (стени и пр.); намазвам, замазвам; оцветявам; 3. рисувам, описвам картинно; he is not so black as he is ~ed не e толкова лош, колкото го изкарват; 4. червя (се), гримирам (се); to ~ the town red sl. гуляя, обикалям заведенията; paint in нарисувам/добавям с бои; paint on нарисувам; нанасям; paint out заличавам с боя.

paint-box

- ['peintbЈks] n кутия с бои.

paint-brush

- ['peintbrлsh] n четка за рисуване; бояджийска четка.

painted lady

- ['peintid,leidi] n зоол. дяволска пеперуда (Pyrameis cardui).

painter

- ['peintъ] n 1. художник, живописец; 2. бояджия; ~'s colic оловна колика. ['peintъ] n мор. фалин; to cut the ~ 1) пускам/отвързвам лодка; 2) откъсвам се, отделям се, ставам самостоятелен. ['peintъ] n зоол. американска пума, кугуар (Felis concolor).

painting

- ['peinti¤] n 1. живопис; рисуване; 2. картина (с бои); 3. бояджийство.

pair

- [pЁъ] n 1. чифт, двойка; ~ of scissors/spectacles/ compasses/trousers ножица, очила, пергел, панталон(и); 2. еш; 3. партньори (на карти); 4. парл. двама членове на противни партии, който се споразумяват да отсъствуват при гласуване; the happy ~ младоженците. [pЁъ] v 1. образувам двойка/двойки/чифт(ове); 2. оженваме се, чифтосваме се; оженвам; чифтосвам (животни); 3. to ~ off нареждаме се/нареждам по двойки; разг. оженваме се (with).

pair-oar

- ['pЁъrЈ:] n лодка с двама гребци.

paisley

- ['peizli] n мек плат с индийски десен.

pajamas

- [] pyjamas.

pal

- [рael] n разг. приятел, другар. [рael] v (-ll-) другарувам; сприятелявам се (обик. с up) (with с).

palace

- ['paelis] n 1. дворец, палат, чертог; 2. attr дворцов.

paladin

- ['paelъdin] n 1. ист. паладин; 2. прен. верен рицар; храбрец.

palaeo-

- [] paleo-.

palankeen

- [,paelъn'ki:n] n паланкин, покрита носилка.

palanquin

- [,paelъn'ki:n] n паланкин, покрита носилка.

palatable

- ['paelъtъbl] а вкусен, апетитен; приятен (и прен.).

palatal

- ['paelъtl] I. a 1. анат. небен; 2. фон. палатален, небен; II. п фон. палатален звук.

palatalize

- ['paelъtъlaiz] v фон. палатализирам.

palate

- ['paelъt] n 1. анат. небце; 2. вкус (и прен.); to have a good ~ for wines разбирам от вино.

palatial

- [pъ'leishl] a 1. дворцов; 2. великолепен, разкошен, пищен.

palatine

- ['paelъtain] анат. I. а небен; II. n pl небни кости ( и ~ bones).

palaver

- [pъ'la:vъ] n 1. дълги преговори/разговори; 2. празни приказки, брътвеж; 3. ласкателство, подмилкване; 4. разг. неприятна работа/история. [pъ'la:vъ] v 1. бръщолевя, дърдоря; 2. лаская, подмилквям се на.

pale

- [peil] а 1. блед(ен); ~ as a ghost/ashes/deadh смъртно бледен; to turn/grow ~ побледнявам, пребледнявам; 2. светъл (за цвят), блед; неясен, слаб (за светлина и пр.). [peil] v 1. бледнея, побледнявам, пребледнявам; to ~ before 1) пребледнявам пред; 2) прен. бледнея пред; 2. избелявам, избледнявам; 3. правя да избелее/ бледнее. [peil] n 1. кол; 2. заградено място; 3. ист. определена област; the English P. област от Източна Ирландия под английско владичество след XII в.; 3. хер. широка вертикална черта на щит; beyond/outside the ~ извън границите на приличието/общоприетото. [peil] v ограждам с колове.

pale-face

- [peilfeis] n бледолик, бял (човек) (в романи за индианци).

paleo-

- [,paeliou-] pref древен.

paleography

- [,paeli'Јgrъfi] n палеография.

paleolith

- ['paeliouliҐ] n палеолит, старокаменна епоха.

paleontology

- [,paeliЈn'tЈlъdji] n палеонтология.

paleozoic

- [,paeliou'zouik] геол. I. а палеозойски; II. n палеозойска epa (u P.).

palestinian

- [,paelъ'stiniъn] I. а палестински; II. n палестинец.

palette

- ['paelъt] n изк. 1. палитра; 2. палитра (цветове на даден художник).

palette-knife

- ['paelъtnaif] n изк. мастихин.

palfrey

- ['pЈ:lfri] n ост., поет. кон за езда (особ. за дама).

palimpsest

- ['paelimpsest] n палеогр. палимпсест.

palindrome

- ['paelindroum] n лит. палиндром(он).

paling

- ['peili¤] n ограда от колове.

palingenesis

- [,paelin'djenisis] n 1. книж. прераждане; възраждане; 2. биол. палингенеза.

palinode

- ['paelinoud] n 1. лит. палинодия; 2. отричане от възгледите си.

palisade

- [,paeli'seid] n 1. палисада (и воен.); ограда; 2. рl ам. верига от високи скали. [,paeli'seid] v ограждам с палисада.

pall

- [pЈ:l] n 1. плащаница, покров; 2. прен. обвивка, плащ; ~ of smoke гъст облак дим; 3. pallium; 4. църк. покривчица на чашата за причастие. [pЈ:l] v покривам с плащаница/покров. [pЈ:l] v омръзвам, втръсвам се (upon на).

pall-bearer

- [pЈ:l,bЁъrъ] n лице, което носи/придружава ковчег.

pall-mall

- ['pel'mel] n ист. вид крокет; игрище-алея за крокет.

palladium

- [pъ'leidjъm] n (pl -s, -ia [-iъ]) 1. мит. паладиум (статуя на Атина Палада); 2. прен. p. защита, закрила, опора.

pallet

- ['paelit] n 1. palette 1; 2. грънчарски плосък уред; шпакла; 3. муз. клапа (на орган); 4. тех. зъбно колелце с палец; 5. платформа за складиране на стоки; носилка за формовани тухли; 6. тех. котва (на Морзов апарат). ['paelit] n сламеник.

pallia

- [] вж. pallium.

palliasse

- ['paeliaes] n сламеник.

palliate

- ['paelieit] v 1. облекчавам, успокоявам, уталожвам временно (болка и пр.); 2. извинявам; омаловажавам, смекчавам (вина и пр.).

palliative

- ['paeliъtiv] I. a 1. палиативен, успокоителен; 2. извинителен, оправдателен; II. п 1. палиативно средство, палиатив; 2. оправдателен/извинителен факт и пр.

pallid

- ['paelid] а блед(ен) (и прен.); пребледнял.

pallium

- ['paeliъm] n лат. (pl -ia [-iъ]) 1. ист. мантия; 2. връхна одежда на папа/епископ; 3. зоол. мантия (на мекотело).

pallor

- ['paelъ] n бледност, бледнота.

pally

- ['paeli] а разг. дружелюбен, приятелски; интимен, близък.

palm

- [pa:m] n 1. длан; 2. ост. длан (като мярка за дължина); 3. лопата, перка (на гребло и пр.); to grease/oil/tickle s.o.'s ~ подкупвам някого; to have an itching ~ алчен съм за подкупи. [pa:m] v 1. докосвам/погалвам, с ръка; ръкувам се; 2. крия в ръка (карти, зарове); 3. ам. задигам незабелязано; 4. хързулвам, пробутвам (s.th. on s.o. нещо на някого) (и с off). [pa:m] n 1. бот. палма (Palmae); 2. палмово клонче (символ на победа); to bear/carry the ~ получавам първа награда; to yield the ~ отстъпвам палмовото клонче, признавам се за победен; 3. църк. върбова клонка; P. Sunday Връбница, Цветница.

palmar

- ['paelmъ] а анат. дланен, палмарен.

palmary

- ['paelmъri] а книж. отличен, превъзходен; достоен за първа награда.

palmate

- ['paelmit] a 1. бот. длановиден; 2. зоол. с плавателна ципа (на краката).

palmated

- ['paelmeitid] a 1. бот. длановиден; 2. зоол. с плавателна ципа (на краката).

palmer

- ['pa:mъ] n 1. поклонник, хаджия; 2. странствуващ монах, обрекъл се на бедност; 3. palmerworm; 4. вид изкуствена муха.

palmer-worm

- ['pa:mъwъ:m] n зоол. космата гъсеница (особ. Dichomeris ligulellus).

palmetto

- [pael'metou] n бот. вид палма (Sabal palmetto).

palmist

- ['pa:mist] n хиромант.

palmistry

- ['pa:mistri] n хиромантия.

palmy

- ['pa:mi] a 1. с много палми, палмов; 2. палмовиден; 3. цветущ, щастлив, честит, благат, благополучен.

palmyra

- [pael'maiъrъ] n бот. индийска палма (Borassus flabellifer).

palomino

- [,paelъ'mi:nou] n порода светлокафяв кон.

palp

- [paelp] n зоол. пипалце, пипало. [paelp] v пипам, опипвам.

palpable

- ['рaelpъbl] a 1. осезаем; 2. очевиден, явен, ясен.

palpate

- ['paelpeit] v мед. палпирам.

palpebral

- ['paelpibrъl] а атат. клепачен.

palpitate

- ['paelpiteit] v 1. пулсирам, бия, тупкам; 2. бия неравномерно, разтупвам се (за сърце); 3. треперя (от радост и пр.); of palpitating interest от вълнуващ интерес.

palpitation

- [,paelpi'teishn] n 1. пулсиране, биене, тупкане; 2. разтупкване на сърцето; сърцебиене.

palpus

- ['paelpъs] (pl -pi [-pai]) palpЄ

palsgrave

- ['pЈ:lzgreiv] n ист. пфалцграф.

palstave

- ['pЈ:lsteiv] n археол. каменно/бронзово длето.

palsy

- ['pЈ:lzi] n мед. парализа (и прен.); паралитично треперене. ['pЈ:lzi] v мед. парализирам (и прен.).

palter

- ['рЈ:ltъ] v 1. усуквам, хитрувам; to ~ with the facts извъртам фактите; 2. споря, препирам се.

paltry

- ['pЈ:ltri] а 1. дребен, малък, незначителен; 2. нищожен; презрян, низък.

paludal

- [pae'lju:dl] а книж. 1. мочурлив, блатист, блатен; 2. маларичен.

paludism

- ['paeljudizm] n мед. малария, блатна треска.

pampas

- ['paempъs] n pl пампаси.

pamper

- ['рaempъ] v угаждам на, глезя, разглезвам.

pamphlet

- ['paemflit] n памфлет; брошура.

pamphleteer

- [,paemflъ'tiъ] n памфлетист. [,paemflъ'tiъ] v пиша памфлети.

pan

- [paen] n 1. тиган; тава, тавичка; блюдо (на везни); чиния (на тоалетна); 2. brain-pan; 3. геол. котловина; вдлъбиатина; 4. блато; 5. солница; 6. hardpan 1; 7. мин. златарско корито; 8. подсип (на кремъклийка пушка); 9. плоско парче плаващ лед; 10. sl. сурат, мутра. [paen] v (-nn-) 1. промивам (златоносен пясък); нося злато (за пясък) (и с off, out); 2. критикувам остро; 3. to ~ out разг. прен. излизам; успявам; to ~ out well излизам сполучлив, завършвам сполучливо. [paen] v (-nn-) кино панорамирам.

pan-pipe

- ['paenpaip] n муз. панова флейта.

panacea

- [,paenъ'siъ] n панацея, универсално лекарство (и прен).

panache

- [pъ'naesh] n 1. плюмаж, пера на шапка; 2. показност, самоувереност, замах.

panada

- [ръ'nа:dъ] n пудинг от хляб.

panama

- [,рaenъ'mа:] n панамена шапка (и ~ hat).

panamanian

- [,paenъ'meinjъn] I. а панамски; II. n панамец, жител на Панама.

pancake

- ['paenkeik] n 1. палачинка; flat as a ~ съвсем плосък; 2. твърда пудра (за лице) (и ~ make-up); 3. ав. отвесно/вертикално кацане (и ~ landing). ['paenkeik] v ав. кацам вертикално.

pancreas

- ['pae¤kriъs] n анат. панкреас, задстомашна жлеза.

panda

- ['paendъ] n зоол. 1. панда (Ailurus fulgens); 2. гoляма панда (Ailuropus melanoleucus); ~ car полицейска патрулна кола.

pandect

- ['paendekt] n 1. обик. pl ист. Юстиниановият кодекс, пандекти; 2. кодекс, сборник от закона.

pandemic

- [paen'demik] мед. I. а пандемичен; II. n пандемия.

pandemonium

- [,paendi'mounjъm] n 1. свърталище на демони; ад; 2. бърлога, вертеп; 3. безредие, хаос; шум, врява.

pander

- ['paendъ] n 1. сводник; 2. прен. помощник, оръдие. ['paendъ] v 1. своднича; 2. поощрявам, насърчавам, в услуга съм (to на) (низки страсти и пр.).

panderess

- ['paendъris] ж.р. от panderЄ 1.

pandit

- ['paendit] pundit.

pandora

- [paen'dЈ:rъ] n муз. бандура.

pandore

- [paen'dЈ:] n муз. бандура.

pandowdy

- [,paen'daudi] n ам. вид ябълков пудинг.

pane

- [pein] n 1. стъкло на/за прозорец; 2. плот, квадрат (на ламперия и пр.); 3. стена на кристал; 4. лист пощенски марки.

panegyric

- [,paeni'djrik] n панегирик, хвалебствие, венцехваление.

panegyrical

- [,paeni'djirikl] а панегирически, хвалебствен.

panel

- ['paenl] n 1. панел, табло, плот; квадрат (на ламперия, врата и пр.); кесон (на таван); 2. дъска за рисуване; рисунка/картина върху дъска; 3. клин, годе (на пола, дреха); 4. юр. (списък на) съдебни заседатели; 5. група консултанти/експерти; ~ discussion рад., телев. обсъждане с няколко участници специалисти; ~ game викторина; група участници в програма; 6. списък на лекари, които лекуват застраховани лица; списък на пациентите на такъв лекар; 7. фотоснимка с дълъг тесен формат; 8. тех. пулт за управление, командно/разпределително табло; 9. ав. секция на крило. ['paenl] v (-ll-) 1. облицовам с ламперия; нареждам/облицовам на квадрати; 2. украсявам (дреха) с годета; 3. шотл. юр. завеждам дело срещу, подвеждам под отговорност.

panel-heating

- ['paenl,hi:ti¤] n лъчисто отопление.

panelist

- ['paenъlist] n 1. член на специално избрана група за публично обсъждане; 2. рад., телев. участник в обсъждане/във викторина.

panelling

- ['paenъli¤] n ламперия, облицовка.

pang

- [рae¤] n силна болка, спазъм; ~s of death предсмъртна агония; ~s of love любовни мъки; ~s of jealousy пристъпи на ревност/завист; ~s of conscience угризения на съвестта.

pangolin

- [paen'goulin] n зоол. вид мравояд (Pholidota).

panhandle

- ['paen,haendl] n ам. тясна дълга територия, заградена от други държави, анклав. ['paen,haendl] v ам. sl. прося по улиците; изпросвам.

panic

- ['paenik] n 1. паника; 2. ам. sl. комичен човек/ положение; 3. attr панически; създаващ паника; за непредвиден/спешен случай. ['paenik] v (-ck-) 1. изпадам/хвърлям в паника, паникьосвам се; 2. sl. забавлявам, възбуждам смях. ['paenik] n бот. италианско просо (Panicum miliaceum) (и ~ grass).

panic-monger

- ['paenik,mл¤gъ] n паникьор.

panic-stricken

- ['paenik,strikъn] а паникьосан, обхванат от паника.

panic-struck

- ['paenik,-strлk] а паникьосан, обхванат от паника.

panicky

- ['paeniki] a разг. 1. панически; 2. който лесно се паникьосва; 3. изплашен, паникьосан.

panicle

- ['paenikl] n бот. метла (съцветие).

panjandrum

- [paen'djaendrъm] n ирон. важна особа/клечка.

panne

- [paen] n текст. вид кадифе.

pannier

- ['paeniъ] n 1. кош, един от два коша, носени като дисаги от товарно животно; панер; 2. обръч на пола; драпирана пола; кринолин.

pannikin

- ['paenikin] n канче.

panoplied

- ['paenъplid] а в пълно въоръжение.

panoply

- ['paenъpli] n 1. доспехи, пълно въоръжение (u прен.); 2. пищно облекло/съоръжения; пищност.

panorama

- [,рaenъ'rа:mъ] n панорама.

panoramic

- [,paenъ'raemik] а панорамен.

pansy

- ['paenzi] n 1. бот. трицветна теменуга (Viola tricolor); 2. разг. педераст; женствен мъж, "кокона".

pant

- [paent] v 1. задъхвам се, дишам тежко, пъхтя; to ~ for breath с мъка дишам, едва си поемам дъх; 2. туптя бързо/силно (за сърце); 3. копнея, жадувам, въздишам (for, after по, за; to do s.th. да направя нещо);4. изричам задъхано (и с out). [paent] n кратко конвулсивно издишване; бързо/силно биене/туптене (на сърце).

pantalets

- [,paentъ'lets] n pl дълги старомодни женски гащи/панталони.

pantalettes

- [,paentъ'lets] n pl дълги старомодни женски гащи/панталони.

pantaloon

- [,paentъ'lu:n] n 1. втори клоун; 2. театър. ист. P. старият скъперник (в италианска комедия); 3. обик. ист. дълги тесни панталони; 4. рl ам. шег. панталони.

pantechnicon

- [,paen'teknikъn] n 1. ост. склад за мебели; 2. фургон за пренасяне на мебели (и ~ van).

pantheism

- ['paenҐi:izm] n пантеизъм.

pantheist

- ['paenҐi:ist] n пантеист.

pantheon

- ['paenҐiъn] n пантеон.

panther

- ['paenҐъ] n зоол. 1. пантера (Panthera pardus); 2. American ~ пума, кугуар (Panthera concolor); 3. ягуар (Panthera onca).

pantie-belt

- ['paentibelt] n дамски ластичен колан.

pantie-girdle

- ['paenti,gъ:dl] n дамски ластичен колан.

panties

- ['paentiz] n pl разг. 1. детски панталонки; 2. дамски пликчета.

pantihose

- ['paentihouz] n чорапогащник.

pantile

- ['paentail] n вълнообразна керемида.

pantograph

- ['paentъgra:f] n картогр., ел. пантограф.

pantomime

- ['paentъmaim] n 1. пантомима; 2. феерия (за деца); 3. ист. актьор в пантомима, мим. ['paentъmaim] v играя в пантомима; изразявам с жест и мимика.

pantry

- ['paentri] n килерче за провизии; кухненски килер/ помещение (с мивка).

pants

- [paents] n pl разг. 1. панталони; 2. гащи (и дълги); ћ to wear the ~ in the family държа мъжа си под чехъл; with o.'s ~down по бели гащи, съвсем неподготвен.

panty-belt

- [] pantie-belt.

panty-girdle

- [] pantie-girdle.

panty-hose

- [] pantihose.

pantywaist

- ['paentiweist] n 1. детски панталони, закопчани за блузката; 2. sl. боязлив мъж/момче, страхливец.

panzer

- ['paentsъ] воен. I. а нем. брониран; бронетанков; II. п рl бронирани/танкови войски.

pap

- [рaeр] n 1. каша, кашица, попара; 2. каша, пулп; 3. ам. sl. политически/финансови облаги, "тлъсто кокалче"; 4. прен. безсъдържателно четиво; глупава идея. [рaeр] n 1. ост., диал. зърно, цицка (на гърда); 2. обик. рl конусообразен хълм.

papa

- [ръ'ра:] n ост. разг. татко, тате.

papacy

- ['peipъsi] n папство.

papal

- ['peipl] а папски.

papalist

- ['peipъlist] n поддръжник на папата.

papalize

- ['peipъlaiz] v покатоличвам, правя католически.

papaveraceous

- [pъ,peivъ'reishъs] a бот. маков.

papaverous

- [pъ'peivъrъs] a бот. маков.

papaw

- [pъ'pЈ:] n бот. 1. палая (Carica papaya); 2. папау (Asimina, особ. Asimina triloba).

papaya

- [pъ'paiъ] papaw 1.

paper

- [peipъ] n 1. хартия, книга; packing/wrapping/brown ~ амбалажна хартия; on ~ прен. на книга, теоретически; 2. документ; call-up ~s воен. повиквателна; 3. рl документа за самоличност; пълномощия; to send in o.'s ~s воен. подавам оставка; 4. полица, ценна книга; 5. книжки пари, банкнота; 6. вестник; ~ war (fare) война/полемика чрез пресата; 7. изпитна тема, въпроси за изпит; 8. доклад; теза, дисертация; студия; 9. sl. театр. гратис (билет); гратисчия; 10. книжен пакет, кесия; ~ of needles пакетче с игли за шев; 11. attr 1) книжен, хартиен; увит в хартия; 2) фиктивен. [peipъ] v 1. покривам с хартия (и с up); слагам книжни тапети (нa); to ~ over the cracks прен. прикривам слабости/недоразумения, замазвам нещата, 2. увивам в хартия; 3. sl пълня (театър и пр.) с гратиси.

paper currency

- ['peipъ,kлrъnsi] paperЄ 5.

paper money

- ['peipъ,mлni] paperЄ 5.

paper-backed

- ['peipъbaekt] а неподвързан, с меха подвързия.

paper-bag

- ['peipъbaeg] n книжна кесия.

paper-birch

- ['peipъbъ:tsh] n бот. бяла бреза (Betula papyrifera).

paper-bound

- ['peipъbaund] paper-backed

paper-boy

- ['peipъbЈi] n вестникарче.

paper-chase

- ['peipъtsheis] hare and hounds (вж. hareЄ ).

paper-hanger

- ['peipъ,hae¤ъ] n работник, който слага книжни тапети.

paper-weight

- ['peipъweit] n преспапие.

paper-work

- ['peipъwъ:k] n 1. канцеларска/писмена работа; 2. проверка на документа, писмени работи и пр.

paperback

- ['peipъbaek] n разг. 1. книга с меки корици; 2. евтин роман.

paperboard

- ['peipъbЈ:d] n ам. мукава.

paperer

- ['peipъrъ] n работник, който слага книжни тапети.

papery

- ['peipъri] а подобен на/като хартия.

papier-mache

- [,paepiei'maeshei] n фр. папие-маше.

papilionaceous

- [pъ,piljъ'neishъs] и бот. пеперудоцветен.

papilla

- [pъ'pilъ] n (pl -ae [i:]) биол. папила, пъпка.

papist

- ['peipist] n поддръжник на папата; пренебр. католик.

papistry

- ['peipistri] n пренебр. католицизм.

papoose

- [pъ'pu:s] n индианче.

pappus

- ['paepъs] n (pl -pi [-pai]) бот. власинка.

pappy

- ['paepi] а 1.кашав; 2. мек, сочен.

paprika

- ['paeprikъ] n 1. бот. червена пиперка/чушка (Capsicum frutescens fasciculatum); 2. червен пипер.

papula

- ['paepjulъ] n (рl -ae [-i:]) мед. пъпка, пъпчица.

papule

- ['paepju:l] n (рl -ae [-i:]) мед. пъпка, пъпчица.

papyrus

- [pъ'paiъrъs] n (pl -ri [-rai]) 1. бот. папирус (Cyperus papyrus); 2. палеогр. папирус.

par

- [pa:] n 1. равенство; еднакво равнище; on a ~ with равен/на равна нога с; който може да се сравнява с; 2. номинална стойност (на ценни книжа); at ~ алпари, по номинална стойност; ~ of exchange нормален сравнителен курс на две валути; 3. средно/нормално състояние/степен; on a ~, above ~ много, добър/ добре; up to ~ както трябва, нормално; below ~ слаб(о), посредствен(о), не на висота; to feel below ~, not to feel; quite up to ~ разг. не ми e много добре, скършено ми e; 4. голф среден брой на ударите, с които добър играч трябва да вкара топка в дупката. [pa:] разг. paragraph 3.

par excellence

- [,pa:r'eksъla:ns] adv фр. 1. във висша степен; предимно, особено; 2. отлично; истински.

parable

- ['paerъbl] n притча, иносказание.

parabola

- [ръ'raebъlъ] n геом. парабола.

parabolic

- [,paerъ'bЈlik] a 1. параболичен (и геом.); 2. иносказателен.

parabolical

- [,paerъ'bЈlikl] a 1. параболичен (и геом.); 2. иносказателен.

parachronism

- [pъ'raekrъnizm] n парахронизъм, хронологическа грешка.

parachute

- ['paerъshu:t] n 1. парашут; 2. attr парашутен. ['paerъshu:t] v скачам/слизам/хвърлям с парашут.

parachutist

- ['paerъshu:tist] n парашутист.

paraclete

- ['paerъkli:t] n 1. защитник, закрилник, утешител; 2. църк. P. Светият дух.

parade

- [pъ'reid] n 1. показ; перчене; to make a ~ of napaдирам/перча се с; 2. парад, парадно шествие; преглед на войски; 3. параден плац; 4. място за разходка; крайбрежен булевард; корсо; 5. шествие, процесия; fashion ~ модно ревю; 6. редица; ~ of houses редица къщи. [pъ'reid] v 1. парадирам, показвам се, перча се, големея се; изкарвам/излагам на показ; 2. изваждам/ нареждам/строявам (войски) за преглед; нареждам се/строявам се/минавам за преглед (за войски); марширувам; 3. движа се/разхождам се важно.

parade-round

- [pъ'reidgraund] n воен. параден плац.

paradigm

- ['paerъdaim] n 1. ез. парадигма; 2. образец, пример.

paradigmatic

- [,paerъdig'maetik] а с парадигми; парадигматичен.

paradisaic

- [,paerъdi'seik] а райски.

paradisaical

- [,paerъdi'seikl] а райски. paradise ['paerъdais] n рай; fool's ~ въображаемо щастие, утопия; bird of ~ райска птица.

paradisean

- [,paerъ'disian] а райски.

paradisiac

- [,paerъ'disiaek] а райски.

paradisiacal

- [,paerъdi'saiskl] а райски.

paradisial

- [,paerъ'disial] а райски.

paradox

- ['paerъdЈks] n парадокс.

paradoxical

- [,paerъ'dЈksikl] а парадоксален.

paradoxicality

- [,paerъ,dЈksi'kaeliti] а парадоксалност.

paraffin

- ['рaerъfin] n 1. парафин; 2. керосин (и ~ oil). ['рaerъfin] v покривам с/потапям в парафин.

paragoge

- [,рaerъ'goudji] n грам. прибавяне на буква/сричка към дума.

paragon

- ['paerъgъn] n 1. образец; 2. диамант с повече oт 100 карата; огромна перла. ['paerъgъn] v сравнявам (with).

paragraph

- ['paerъgra:f] n 1. параграф, абзац, алинея; new ~ нов ред; 2. печ. коректурен знак за нов ред; 3. жур. кратко съобщение (без заглавие), антрефиле. ['paerъgra:f] v 1. разделям на параграфи; 2. пиша/помествам кратко съобщение във вестник за (някого, нещо).

paragrapher

- ['paerъgra:fъ] n антрефилист.

paragraphist

- ['paerъgra:fist] n антрефилист.

paraguayan

- [,paerъ'gweiъn] а парагвайски.

parakeet

- ['paerъki:t] n малък дългоопаишат папагал.

parallel

- ['paerъlel] a 1. успореден, паралелен (to); ~ bars сn. успоредка, паралелка; 2. подобен, аналогичен, съответен (to). ['paerъlel] n 1. успоредна линия; 2. геогр. паралел; 3. воен. окоп, успореден на главното укрепление; 4. паралел, успоредица, аналогия; съответствие; сравнение; to draw a ~ between правя сравнение между; 5. печ. знак; 6. ел. паралелно съединение. ['paerъlel] v 1. намирам равен/съответен на; 2. съответствувам (на); 3. сравнявам, правя сравнение (with между).

parallelepiped

- [,paerъle'lepiped] n геом. паралелепипед.

parallelism

- ['paerъlelizm] n 1. паралелизъм, успоредност, 2. прилика, съответствие.

parallelogram

- [,paerъ'lelougraem] n геом. паралелограм, успоредник.

paralogism

- [pъ'raelъdjizm] n неправилно/нелогично умозаключение, паралогизъм.

paralysis

- [ръ'raelisis] n парализа, паралич.

paralytic

- [,paerъ'litik] I. а паралитичен; II. n паралитик.

paralyze

- ['paerъlaiz] v парализирам (и прен.).

parameter

- [pъ'raemitъ] n мат. параметър.

paramilitary

- [,paerъ'militeri] а полувоенен.

paramount

- ['paerъmaunt] a 1. върховен, висш; 2. първостепенен, най-важен.

paramountcy

- ['paerъmauntsi] n 1. върховна власт; сюзеренство; 2. първостепенна важност/значение.

paramour

- ['paerъmuъ] n 1. любовник, любовница (на женен човек); 2. ост. любим.

parang

- ['pa:rae¤] n малайски нож.

paranoia

- [,рaerъ'nЈiъ] n мед. параноя.

parapet

- ['paerъpet] n 1. парапет, перило; 2. воен. бруствер.

paraph

- [pъ'raef] n завъртулка след подпис; параф.

paraphernalia

- [,paerъfъ'neiljъ] n 1. лични принадлежности; 2. дреболии, джунджурии, партакеши; 3. ист., юр. лични вещи (скъпоценности и пр. на съпругата).

paraphrase

- ['paerъfreiz] n 1. преразказ, предаване със свои думи, парафраза; 2. църк. стихотворна версия на пасаж от библията. ['paerъfreiz] v преразказвам, предавам със свои думи, парафразирам.

paraphrastic

- [,paerъ'fraestik] а описателен.

paraplegia

- [,рaerъ'pli:djiъ] n мед. параплегия.

parasang

- ['paerъsae¤] n стара персийска мярка за дължина (около 5 км).

paraselene

- [,paerъsi'li:ni] n (pl -nae [-ni:]) астр. параселена, светъл кръг около луната.

parasite

- ['paerъsait] n паразит (и прен.); to be a ~ on паразитствувам, живея на гърба на.

parasitic

- [,paerъ'sitik] а паразитен (и прен.).

parasitical

- [,paerъ'sitikl] а паразитен (и прен.).

parasiticide

- [,paerъ'sitisaid] n средство против паразити.

parasitism

- ['paerъsaitizm] n паразитизъм (и прен.).

parasitize

- ['paerъsitaiz] v паразитствувам; биол. паразитирам.

parasitology

- [,paerъsai'tЈlъdji] n пapaзитoлoгия.

parasol

- ['paerъsЈl] n парасол, слънчобран.

parasynthesis

- [,paerъ'sinҐisis] n ез. парасинтеза.

paratactic

- [,paerъ'taektik] а грам. безсъюзен.

parataxis

- [,paerъ'taeksis] n грам. безсъюзно свързване, паратакса.

paratrooper

- ['paerъtru:pъ] n воен. парашутист.

paratroops

- ['paerъtru:ps] n pl воен. парашутно-десантни войски/части.

paratyphoid

- [,paerъ'taifЈid] n мед. паратиф.

paravane

- ['paerъvein] n мор. (противоминен) параван.

parboil

- ['pa:bЈil] v 1. сварявам леко, подварявам; 2. разг. обик. рр затоплям (някого) премного; we were ~ed увряхме от горещина.

parbuckle

- ['pa:bлkl] n приспособление за издигане/ спускане на тежки предмети (особ. варели) с въжета. ['pa:bлkl] v издигам/изтеглям с въжета (up); спускам с въжета (down).

parcae

- ['pa:si:] n pl мит. Парки.

parcel

- ['pa:sl] n 1. пакет; колет; ~ post колетна служба; ~s delivery служба за разнасяне на колети по домовете; 2. пратка; партида; серия; 3. парцел, парче земя; 4. куп; тайфа, тумба, дружина, група; ~ of lies куп лъжи; ~ of girls пренебр. тайфа млади момичета; 5. ост. част, дял; 6. разг. парична сума (изгубена, спечелена). ['pa:sl] adv ост. отчасти, частично. ['pa:sl] v (-ll-) 1. разделяй; разпределям; раздавам (обик. с out); 2. пакетирам, увивам на пакети (обик. с up); 3. мор. покривам/увивам с ивици насмолен брезент.

parcenary

- ['ра:sъnъri] n юр. сънаследничество.

parcener

- ['ра:sъnъ] n юр. сънаследник.

parch

- [pa:tsh] v 1. изсушавам; изсъхвам, пресъхвам; изгарям, прегарям; to be ~ed with thirst изгарям от жажда/за вода; 2. изсъхвам; сгърчвам се от студ (за растение); 3. поизпичам, запичам леко.

parchment

- ['pa:tshmъnt] n 1. пергамент; ~ paper, imitation ~ пергаментова хартия; 2. документ (написан на пергамент).

pard

- [pa:d] n ост. леопард. [pa:d] n ам. sl. другар; съдружник.

pardner

- ['pa:dnъ] pard.

pardon

- ['pa:dn] n 1. прошка, извинение; 2. църк. опрощение; индулгенция; 3. юр. помилване, амнистия (и free ~). [pa:dn] v 1. извинявам, прощавам; ~ ? моля, какво казахте? to ~ s.o. (for) s.th. прощавам някому нещо; ~ me for/~ my interrupting you извинете, че ви прекъсвам; 2. юр. помилвам, амнистирам; 3. църк. опрощавам.

pardonable

- ['pa:dъnъbl] и простим, извиним, извинителен.

pardonably

- ['ра:dъnъbli] adv с право.

pardoner

- ['pa:dъnъ] n ист. монах - продавач на индулгенции.

pare

- [рЁъ] v 1. режа, орязвам, изрязвам, подрязвам (нокти и пр.); 2. беля, обелвам (плодове и пр.); 3. кастря, окастрям, подрязвам (и с off, away, down); 4. намалявам, съкращавам (разходи и пр.) (и с down).

paregoric

- [,paeri'gЈrik] n камфоров опиат.

parenchyma

- [pъ'renkimъ] n биол. паренхим.

parent

- ['paerъnt] n 1. родител; are you a ~ ? имате ли деца? 2. pl деди; our first ~s Адам и Ева; 3. животно/ растение, от което са произлезли други (често attr); 4. причина, източник; ~ state метрополия (на колониална държава); ~ company/establishment търговска централа (без филиалите).

parentage

- ['pЁъrъntidj] n 1. произход, потекло; 2. семейство; род; 3. бащинство; майчинство.

parental

- [pъ'rentl] а родителски; бащински; майчински.

parenthesis

- [pъ'renҐisis] n (pl -ses [-si:z]) 1. вмъкната/вметната дума/фраза/изречение; 2. обик. рl кръгла скоба; in parentheses в скоби; между другото; 3. епизод; интермедия; интервал.

parenthesize

- [pъ'renҐisaiz] v 1. вмъквам (дума, забележка и пр.); споменавам между другото; прен. отварям скоба; 2. поставям в скоби.

parenthetic

- [,paerъn'Ґetik] а вмъкнат.

parenthetical

- [,paerъn'Ґetikl] а вмъкнат.

parenthetically

- [,paerъn'Ґetikъli] adv между другото; в скоби.

paresis

- ['paerъsis] n мед. пареза.

parfait

- [pa:'fei] n парфе, крем със сметана; вид сънди.

parget

- ['ра:djit] n (декоративна) мазилка. ['ра:djit] v измазвам, обик. с декоративна мазилка.

parhelion

- [pa:'hi:ljъn] n (pl -lia [-liъ]) астр. пархелий, лъжливо слънце.

pari passu

- ['pЁъri'paesju] adv лат. наравно; едновременно; със същата бързина.

pari-mutuel

- [,paeri'mju:tshuel] n вид спорт тото.

pariah

- [paeriъ] n парий (и прен.).

pariah-dog

- ['paeriъdЈg] n безстопанствено куче (в Индия).

parian

- ['рЁъriъn] I. а от о-в Парос; II. п 1. вид фин порцелан; 2. жител на о-в Парос.

parietal

- [pъ'raiъtl] а 1. анат., бот. образуващ/отнасяш се до стените на някоя кухина; ~ bones теменни кости; 2. ам. отнасящ се до режима на пансионерите в колеж.

parings

- ['pЁъri¤z] n pl обелки, обрезки.

paris

- ['paeris] n 1. Париж; 2. attr парижки; ~ green хим. парижка зеленина; ~ white бял минерален прах за полиране, пемза.

parish

- ['рaerish] n 1. енория; ~ register църковен регистър; 2. община, 3. attr енорийски; общински; to go on the ~ получавам помощи по бедност; ~ boy подхвърлено дете; сираче; питомник на сиропиталище; the ~ lantern шег. луната.

parish-pump

- ['paerish,pлmp] n тесни местни интереси; ~ affairs/politics местни работи/политика.

parishioner

- [ръ'rishъnъ] n енориаш.

parisian

- [pъ'riziъn] I. а парижки; II. n парижанин.

parisyllabic

- [,paerisi'laebik] а ез. равносричен.

parity

- ['paeriti] n 1. равенство; еднаквост, еднаква степен; равноценност, паритет; 2. прилика, подобие; аналогия, съответствие; 3. банк. паритет; търг. нормален курс.

park

- [pa:k] n 1. парк (и ловен, автомобилен, артилерийски и пр.); 2. car-park; 3. резерват (ловен, риболовен и пр.). [pa:k] v 1. паркирам, гарирам; 2. ограждам, заграждам (за, в резерват); 3. нареждам/прибирам в артилерийски парк; 4. разг. настанявам, слагам, инсталирам; to ~ o.s. настанявам се, инсталирам се, заставам: to ~ o.s. on s.o натрапвам се на някого: 5. ам. sl. натискам се в кола (за влюбени).

parka

- ['pa:kъ] n сп. вид анорак.

parkin

- ['pa:kin] n сладкиш от овесени ядки и петмез.

parking

- ['pa:ki¤] n паркиране, гариране; спиране на моторни превозни средства; ~ prohibited, no ~ (here) паркирането забранено; ~ attendant служещ на паркинг; ~ lot ам. паркинг.

parking-meter

- ['pa:ki¤,mi:tъ] n монетен автомат в паркинг.

parking-orbit

- ['pa:ki¤,Ј:bit] n косм. временна орбита.

parking-ticket

- ['pa:ki¤,tikit] n квитанция за глоба при неправилно паркиране.

parky

- ['pa:ki] a sl. студен, резлив (за въздух).

parlance

- ['pa:lъns] n език, говор; in common ~ в говоримия език; in legal ~ в юридическата терминология, както казват юристите.

parley

- ['pa:li] n 1. разискване, обсъждане; 2. воен. преговори; to hold a ~ водя преговори; to beat/sound a ~ поканвам противника на преговори с биене на барабан/свирене на тръба. ['pa:li] v 1. разисквам, обсъждам; 2. воен. преговарям, водя преговори; 3. разг. говоря (особ. на чужд език).

parleyvoo

- [,pa:li'vu:] n шег. 1. френски език; 2. французин. [,pa:li'vu:] v шег. говоря френски.

parliament

- ['ра:lъmъnt] n парламент.

parliamentarian

- [,ра:lъmъn'tЁъriъn] I. а парламентарен; II. п парламентарист.

parliamentary

- [,ра:l'mentъri] а парламентарен, ~ language парламентарен език; разг. приличен/вежлив език.

parlour

- ['ра:lъ] n 1. ост. приемна, гостна стая, салон; всекидневна стая; 2. приемна зала, салон, стая за посетители (в учреждение и пр.); 3. ам. салон, атeлие; hairdresser's ~ ам. фризьорски салон; 4. attr 1)салонен (за мебел и пр.); 2) пренебр. кабинетен, теоретичен.

parlour-car

- ['pa:lъka:] n ам. луксозен салон-вагон.

parlour-maid

- ['pa:lъmeid] n прислужница.

parlous

- ['pa:lъs] а ост. шег. 1. опасен, рискован; 2. хитър, лукав, опасен. ['pa:lъs] adv извънредно, много.

parmesan

- [,pa:mi:'zaen] n пapмeзaн(и ~cheese).

parnassian

- [pa:'naesiъn] лит. I. a 1. парнаски; посветен на музите; 2. парнасистки; II. п поет парнасист.

parochial

- [pъ'roukjъl] а 1. енорийски; общински; 2. ограничен, тесенк (за схващания и пр.); ~ school ам. частно църковно училище.

parochialism

- [pъ'roukjъlizm] n 1. тесногръдие; 2. административно деление на област на енории/общини.

parochiality

- [pъrouki'aeliti] n 1. тесногръдие; 2. административно деление на област на енории/общини.

parodist

- ['paerъdist] n автор на пародии.

parody

- ['paerъdi] n пародия. ['paerъdi] v пародирам.

parole

- [pъ'roul] n 1. честна дума, тържествено обещание; on ~ пуснат на свобода, при условие че няма да се опита да участвува във военни действия (за военнопленник) /да извърши друго престъпление (за затворник); 2. воен. парола. [pъ'roul] v пускам (затворник, пленник) на свобода, при условие че няма да се опита да избяга.

paronomasia

- [,paerъnъ'meiziъ] n 1. peт. парономазия; 2. игра на думи, каламбур.

paronym

- ['paerъnim] n ез. пароним.

paroquet

- ['paerъket] parakeet.

parotid

- [pъ'rЈtid] анат. I. а околоушен; II. п околоушна жлеза, паротида.

parotitis

- [,paerъ'taitis] n мед. паротит, заушки.

paroxysm

- ['paerъksizm] n пристъп (на болест, смях и пр.); припадък; криза.

paroxysmal

- [,paerъk'sizmъl] а на/с пристъпи; кризисен.

parquet

- ['pa:kei] n 1. паркет (и ~ floor); ~ flooring (дъски за) паркет; 2. ам. театр. предните редове на партера; ~ circle задните редове на партера. ['pa:kei] v слагам паркет на.

parquetry

- ['pa:kitri] n (дъски за) паркет.

parr

- [pa:] n зоол. млада треска (риба).

parrakeet

- [] parakeet.

parricidal

- [,paeri'saidl] a 1. отцеубийствен; провинен в отцеубийство; 2. провинен в измяна на отечеството.

parricide

- ['paerisaid] n 1. отцеубиец; убиец на майка си/на друг близък роднина; 2. отцеубийство; убийство на собствената майка/на близък роднина; 3. изменник на отечеството; 4. измяна на отечеството.

parroquet

- ['paerъket] parakeet.

parrot

- ['paerъt] n зоол. папагал (Psittaciformes). ['paerъt] v повтарям като папагал; уча папагалски; уча (някого) да повтаря като папагал.

parrot fever

- ['рaeгъt,fi:vъ] n мед. папагалска болест, пситакоза.

parrot-cry

- ['paerъtkrai] n прен. клише.

parrot-fashion

- ['paerъt,faeshn] adv папагалски, като папагал.

parrotry

- ['paerъtri] n папагалско повтаряне/подражание, папагалщина.

parry

- ['paeri] v парирам, отблъсквам, отбивам (удар, довод, въпрос и пр.). ['paeri] n париране, отблъскване, отбиване (особ. сп.).

parse

- [pa:z] v грам. правя морфологичен/синтактичен разбор (на).

parsimonious

- [,pa:si'mounjъs] а пестелив; свидлив, стиснат.

parsimony

- ['pa:simъni] n пестеливост, икономия; свидливост, стиснатост.

parsley

- ['pa:sli] n бот. магданоз (Petroselinum crispum).

parsnip

- ['pa:snip] n бот. пащърнак (Pastinaca sativa); fine words butter no ~s от сладки приказки полза няма.

parson

- ['pa:sn] n енорийски свещеник; разг. свещеник, пастор.

parsonage

- ['pa:sъnidj] n дом на енорийски свещеник.

part

- [pa:t] n 1. част, дял; in ~ отчасти; до известна степен; it is not bad in ~s на някои места не е лошо; бива го отчасти; it is no ~ of my intentions нямам намерение; for the most ~ в по-голямата си част; в повечето случаи, обикновено; общо взето; най-вече, главно; ~ of speech грам. част на речта; 2. част, член, орган (на тялото); private/privy/secret ~s полови органи; 3. дял, участие; работа, дълг; to take ~ in участвувам в; to have a ~ in имам дял/участвувам в; without my taking any ~ in it без моето участие, без да участвувам аз; to have neither ~ nor lot/no ~ or lot in s.th. нямам нищо общо с нещо; to do o.'s ~ изпълнявам дълга си, давам своя принос; it is not my ~ to speak about it не е моя работа да говоря за това; 4. роля; to play a ~ 1) играя/изпълнявам роля; 2) прен. преструвам се, разигравам комедия; 5. муз. партия, глас, щим; to sing in ~s изпълнявам на няколко гласа (за хор); song in three ^s песен за три гласа; 6. страна (в спор и пр.); for my ~ що се отнася до мен; on the one/the other ~ от една/от друга страна; on our/your, etc. ~ от наша/твоя и пр. страна; to take s.o/s ~, to take ~ with s.o. застъпвам се за някого, вземам страната на някого; 7. рl край, местност; in foreign ~s в чужбина/странство; in our ~s по нашия край; 8. рl ост. способности; man of (good) ~s способен/даровит човек; man of slender ~s ограничен/посредствен човек; 9. ам. път (на косата); to take s.th. in good ~ не се обиждам от нещо; приемам нещо благосклонно; to take s.th. in bad/ill ~ обиждам се от нещо. [pa:t] v 1. разделям (се), отделям (се); to ~ good friends разделяме се като добри приятели; 2. разтварям се; разкъсвам се, скъсвам се: 3. правя път на (косата си); 4. отклонявам се, разклонявам се (за път и пр.); 5. ост. деля, разделям, разпределям; 6. ост. отивам си, тръгвам си; 7. разг. давам пари, плащам; part from 1) разделям се с, напускам; 2) разг. накарвам (някого) да даде/похарчи; he is not easily ~ed from his money, he is a difficult man to ~ from his money стиснат е, не си развързва лесно кесията; part with отстъпвам; отказвам се от; разделям се с; he hates to ~ with his money разг. стиснат е, никак не обича да дава пари. [pa:t] adv отчасти, наполовина.

part-owner

- ['pa:t,ounъ] n съсобственик.

part-song

- ['pa:tsЈ¤] n песен на няколко гласа.

part-time

- ['pa:ttaim]' п 1. непълен работен ден; нещатна работа; to be on ~ работя непълен работен ден; нещатен съм; 2. attr нещатен, хоноруван; ~ student студент във вечерен университет; студент задочник.

partake

- [pa:'teik] v (partook [pa:'tuk]; partaken [pa:'teikn]) 1. участвувам (of, in s.th.); споделям (with s.o.); 2. вземам (си), ям, хапвам, пийвам, опитвам (of); 3. нося белег на, имам известни качества; напомням (of); his manner ~s of insolence в държанието му има известно нахалство.

partaker

- [pa:'teikъ] n участник; we were ~s in their sorrow ние им съчувствувахме в скръбта.

parter

- ['ра:tъ] n разг.: a good/bad ~ добър/лош платец.

parterre

- [ра:tЁъ] n 1. цветна градина с лехи на фигури; 2. театр. партер.

parthenogenesis

- [,pa:Ґeno'djenisis] n биол. партеногенеза, безполово размножаване.

parthian

- ['ра:Ґiъn] a: ~ shot/shaft последна стрела, хвърлена в момент на отстъпление (и прен.).

parti-coloured

- ['pa:ti,kлlъd] а разноцветен, пъстър, шарен.

partial

- ['ра:shl] а 1. частичен, непълен; 2. пристрастен, несправедлив, предубеден (towards); 3. който обича/има вкус (to към); to be too ~ to the bottle твърде много обичам да си пийвам.

partiality

- [,pa:shi'aeliti] n 1. пристрастие, несправедливо отношение, предубеденост; 2. склонност, слабост, любов, предпочитание (for).

partially

- ['pa:shъli] adv 1. отчасти, частично, не напълно; 2. пристрастно, несправедливо, с предубеждение.

participant

- [pa:'tisipъnt] n участник.

participate

- [pa:'tisipeit] v 1. участвувам, вземам участие, съучастник съм; споделям (in); 2. имам характер/ белези/елементи, иаподобявам (of на).

participation

- [,pa:tisi'peishn] n участие; съучастничество; споделяне (in).

participator

- [pa:'tisipeitъ] n (съ)участник.

participial

- [,pa:ti'sipiъl] грам. I. а причастен; II. п причастие, обособило се като прилагателно.

participle

- ['pa:tisipl] n грам. причастие.

particle

- ['pa:tikl] n 1. частица; капчица; трошица, трошичка; ~ of dust/sand прашинка/песъчинка; not a ~ of food нищичко за ядене; not a ~ of truth ни капка истина; 2. грам. (неизменяема) частица; наставка, представка.

particular

- [pъ'tikjulъ] I. a 1. личен, индивидуален; частен, отделен; специфичен; his own ~ weakness лично негова слабост; in any ~ case във вески отделен случай; 2. особен, специален; ~ friend of mine мой много добър приятел; for no ~ reason без особена причина; in ~ особено, по-специално; 3. подробен; 4. придирчив, претенциозен, капризен, взискателен; to be ~ about o.'s food злояд съм, не ям какво да е; to be ~ about o.'s dress обръщам голямо внимание на облеклото си; to be ~ on points of honour много съм чувствителен по въпроси на честта, лесно се засягам; he is not so ~ as all that не е чак толкова придирчив; II. п подробност; to go into ~s впущам се в/давам подробности; a London ~ лондонска мъгла; лондонски специалитет.

particularism

- [pъ'tikjulъrizm] n 1. рел. учение, според което само отделни избрани личности ще бъдат спасени; 2. преданост само на собствената кауза/ интереси; 3. пол. сепаратизъм, партикуларизъм.

particularity

- [pъ,tikju'laeriti] n 1. подробност; точност; 2. особеност, характерна черта, специфика; 3. придирчивост, взискателност; претенциозност.

particularization

- [pъ,tikjulъrai'zeishn] n влизане в/изброяване на подробности; уточняване; точно споменаване.

particularize

- [pъ'tikjulъraiz] v впускам се в/изброявам подробности; споменавам поотделно.

particularly

- [pъ'tikjulъli] adv 1. особено; специално; отделно; 2. подробно, с подробности.

parting

- ['pa:ti¤] n 1. раздяла, разлъка, прощаване; заминаване, тръгване; at ~ на прощаване; 2. разделяне; the ~ of the ways място, където пътищата се разделят, кръстопът (и прен.); 3. път (на косата); 4. attr 1) прощален; последен; 2) който си отива; the ~ day превалящият/гаснещият ден.

partisan

- [,pa:ti'zaen] n 1. партизанин, привърженик, поддръжник (of); 2. партизанин (участник в съпротивата); 3. attr 1) фанатичен; пристрастен, предубеден; сектантски; 2) партизански. ['pa:tizъn] n ист. алебарда.

partisanship

- [,pa:ti'zaenship] n пристрастие; фанатизъм; фанатична защита/поддържане; сектантство.

partite

- ['pa:tait] а бот., зоол. разчленен.

partition

- [pa:'tishn] n 1. деление, разделяне, разчленение; подялба; 2. дял, раздел; отделение, част, подразделение; 3. междинна/вътрешна стена, преграда. [pa:'tishn] v 1. деля, разделям; поделям; 2. преграждам (off).

partitive

- ['pa:titiv] I. a 1. разделителен; 2. грам. частичен; II. п грам. дума, означаваща част от цяло.

partizan

- [] ам. partisanЄ.

partly

- ['pa:tli] adv отчасти, частично, до известна степен.

partner

- ['pa:tnъ] n 1. участник; съучастник (in); 2. съдружник; sleeping/silent/latent ~ сътрудник, който не участвува пряко в ръководството на предприятието; 3. юр. контрагент; 4. съпруг, другар в живота; 5. партньор (в танц, игра и пр.); кавалер, дама (при танц, на маса и пр.); 6. рl мор. подпорна рамка (на мачта и пр.). ['pa:tnъ] v 1. сдружавам; 2. партньор/кавалер/дама съм на; намирам партньор/кавалер/дама на.

partnership

- ['pa:tnъship] n 1. участие; съучастие; 2. съдружничество, съдружие; to take s.o. into ~ вземам някого за съдружник; industrial ~ участие на работниците в печалбите на предприятие.

partook

- [] вж. partake.

partridge

- ['pa:tridj] n зоол. 1. яребица (Perdix perdix); 2. ам. виргински пъдпъдък (Bonasa umbellus).

parturient

- [pa:'tjuъriъnt] a 1. който ще ражда; намиращ се в родилки мъки (и прен.); 2. творчески.

parturition

- [,pa:tjuъ'rishn] n раждане, родилни мъки (и прен.).

party

- ['pa:ti] n 1. партия; 2. компания, група; will you join our ~? ще дойдете ли с нас? 3. гости; прием; забава; evening ~ вечеринка; dancing ~ танцова забава; dinner/tea ~ гости на обед/чай; to give ~ имам гости, давам прием; 4. отред; команда; екип, бригада; landing ~ воен. мор. дебаркационен отряд; 5. юр. страна (в спор и пр.); ~ to a suit страна в процес; to become a ~ to an agreement търг. подписвам договор; third ~ трето лице/страна; parties at issue спорещи страни; 6. съучастник (to); to be no ~ to не съм замесен в; 7. шег. тип, индивид, личност; who's the old ~ in blue? кой е оня там в синьо? 8. attr 1) партиен; ~ man/member партиен член, член на партия; ~ local/unit местна/ низова партийна организация; 2) официален; ~ dress официална рокля. ['pa:ti] а хер. разделен на равни части.

party line

- [,pa:ti'lain] n 1. граница, гранична линия, синор; 2. тел. дуплекс; 3. партийна линия.

party-coloured

- [] parti-coloured.

party-politics

- [,pa:ti'pЈlitiks] n pl обик. с гл. в sing 1. партизанщина; 2. партийна политика.

party-spirit

- [,pa:ti'spirit] n 1. обик. пренебр. партизанщина; 2. любов към забавления/компании.

party-wall

- ['pa:tiwЈ:l] n обща стена, калкан.

parure

- [pъ'ruъ] n фр. комплект бижута.

parvenu

- ['pa:vъnju:] n фр. парвеню, новобогаташ.

parvis

- ['pa:vis] n арх. преддверие на църква, нартекс.

pas

- [pa:] n фр. (pl без изменение) 1. танцова стъпка; танц; ~ de deux танц за двама; 2. първенство, предимство; to have/take the ~ of имам предимство пред.

pasch

- [pa:sk] n рел. Пасха; Великден.

paschal

- ['pa:skal] а рел. пасхален; великденски; ~ lamb великденско агне; P. Lamb Исус Христос.

pash

- [paesh] n sl. любов, увлечение; to have a ~ for s.o. занасям се/"падам си" по някого.

pasha

- ['ра:shъ] n паша.

pasque-flower

- ['pa:sk,flauъ] n бот. (сыцинска) съсънка (Anemone pulsatilla).

pasquinade

- [,paeskwi'neid] n пасквил. [,paeskwi'neid] v осмивам в пасквил.

pass

- [pa:s] v 1. минавам, преминавам; отминавам (along, by, on, out u пр.); минавам покрай; минавам през; разминавам се с, срещам; пресичам, прекосявам; 2. минавам, преминавам; изчезвам, отивам си; умирам (и с away, hence, from among us); this custom is ~ ing този обичай e на изчезване; to ~ out of sight изгубвам се/изчезвам от погледа; З. (пре)минавам, бивам подаден; (по)давам (и сп.), ~ the salt please моля подай солта; 4. минавам, вървя, валиден съм, имам стойност/цена; 5. минавам, бивам приет/одобрен (за предложение, законопроект и пр); одобрявам, приемам; разрешавам; минавам през (митническа проверка, цензура и пр.); the bill ~ed the committee, the committee ~ed the bill законопроектът бе приет от комисията, комисията прие законопроекта; 6. минавам, издържавам (изпит); to ~ a candidate 1) допускам кандидат до изпит; 2) пускам кандидат (пиша му тройка); 7. минавам, бивам допуснат; минавам незабелязан; that won't ~ това няма да мине, така не може; let that ~ нейсе, да не говорим за това; от мен да мине; 8. ставам, случвам се; I saw/heard what was ~ing видях/чух какво става; 9. юр. произнасям (присъда); the judgement ~ed for the plaintiff съдебното решение бе в полза на ищеца; 10. минавам, задминавам; оставям зад себе си; надминавам, надвишавам; that ~es belief това e невероятно; that ~es my comprehension това ми e съвсем непонятно; he has ~ed the chair той e бил вече председател; 11. слагам, поставям, промушвам; to ~ a rope round s.th. слагам въже около нещо; връзвам нещо с въже; to ~ the thread through the eye of a needle вдявам конец в игла; 12. прекарвам, минавам, потърквам леко (рька вьрху нещо); плъзгам, хвърлям (поглед вьрху нещо); to ~ o.'s hand over o.'s eyes потърквам леко очи с ръка; to ~ o/s eyes over s.th. плъзгам погледа си върху нещо; хвърлям поглед на нещо; to ~ a sword through s.o.'s body промушвам някого със сабя; to ~ events in review хвърлям поглед върху събитията, разглеждам събитията; 13. прекарвам (време); 14. карти пасувам, обявявам пас; 15. прекарвам (войски на парад); 16. пускам в обръщение (фалшиви пари и пр.); 17. давам (обещание, клemвa и пр.); 18. мед. изкарвам/изхвърлям с урина та/екскрементите; to ~ water уринирам; 19. ам. не обявявам, не плащам (дивиденти); 20. минавам/прецеждам/пасирам (зеленчуци и пр.) през сито; pass along 1) преминавам (напред); вървя нататък; 2) предавам (сьобщение и пр.); pass away 1) евф. умирам, почивам, издъхвам; 2)минавам, преминавам; изчезвам; З) прекарвам (време); спомагам да мине (времето); pass between разменяме си (думи, тайни); I never heard a kindly word ~ between them никога не съм ги чул да си кажат добра дума; pass by 1)минавам, преминавам; отминавам; life has ~ed him by животът го отмина; 2) пропускам, не забелязвам, не обръщам внимание на; отминавам; игнорирам, пренебрегвам; З) отминавам, не засягам; 4) наминавам; to ~ by the name of Smith служа си с/използувам името Смит; to ~ by on the other side не оказвам помощ, не проявявам съчувствие. pass down 1) pass along 1); 2) предавам (на поколенията); pass for минавам/считан съм за; pass in 1) влизам; 2) връчвам, предавам; pass into 1) влизам/бивам приет в; 2) минавам, влизам (в историята); З) прен. минавам, изпадам (в дадено сьстояние); pass off 1) минавам, преминавам, намалявам, отслабвам (за болка, интерес, буря и пр.); изчезвам; 2) минавам, преминавам, протичам; З) отвличам вниманието от (нещо неприятно); 4) пробутвам, хързулвам (on s.o.); 5) представям (as за); to ~ o.s. off as представям се/искам да мина за; to ~ s.th. off as a joke представям/приемам нещо като шега; pass on 1) продължавам пътя си, вървя си по пътя; минавам нататък (и прен.); 2) преминавам (to) (на друга тема, област), З) предавам (to) (от рька на рька, на друг); 4) pass away 1); pass out 1) раздавам; 2) завършвам учението си (и воен.); воен. участвувам в тържество при завършване на обучението; назначавам на служба; З) разг. припадам; 4) умирам; pass over 1) преминавам през, прекосявам (река и пр.); преодолявам (трудност); a smile ~ed over her face по лицето є пробягна усмивка; 2) не забелязвам, не споменавам, премълчавам; пропускам; пре небрегвам; З) pass off 1); 4) pass away 1); 5) правя преглед на, минавам бегло; to ~ o.'s eye over хвърлям бегъл поглед на, преглеждам бегло; 6) предавам (документ, имущество и пр.); 7) to ~ over to преминавам на страната на; pass round 1) заобикалям (място, пречка); 2) минавам/подавам/предавам от човек на човек; pass through 1 ) минавам (през), прекосявам, пресичам; 2) преживявам (изпитания и пр.); З) изкарвам, минавам (курс на обучение); pass under: to ~ under the name of вж. pass by ; pass up 1) разг. пропускам (случай); пренебрегвам; 2) отказвам се от; изоставям. [pa:s] n 1. (пре)минаване; 2. издържаване (на изпит) с тройка; З. пропуск, разрешение за минаване; безплатен билет, гратис (и free ~ ); 4. дефиле, проход; 5. воен. подстъп; to hold the ~ прен. защищавам/поддържам кауза; to sell the ~ прен. предавам положе нието/фронта, изменям на каузата; 6. фарватер, плавателен канал (особ. при устието на река); 7. проход за риба при шлюз; 8. критично положение/ състояние; to come to/reach (such) a fine/sad ~ стигам до (такова) състояние (че); 9. фехт. удар; 10. пас, движение на ръцете (на хипнотизатор, жонгльор); 11. сп. пас, подаване на топката; 12. карти пас(уване); a to come to ~ случвам се; to bring to ~ причинявам, докарвам; осъществявам; to make a ~ at sl. задявам, опитвам се да целуна и пр. (жена).

pass-book

- ['pa:sbuk] n банкова книжка.

pass-key

- ['pa:ski:] n 1. шперц; 2. секретен ключ.

passable

- ['pa:sъbl] а 1. проходим; 2. сносен, удовлетворителен, задоволителен; З. валиден (за пари).

passably

- ['pa:sъbli] adv сносно, доста добре, удовлетворително, задоволително.

passacaglia

- [,paesъ'ka:ljъ] n муз. пасакалия.

passage

- ['paesidj] n 1. преминаване, прекосяване, рейс (морски, вьздушен), течение (на времето); такса за пътуване/преминаване; to have a good/bad ~ пътувам добре/зле (по море, по вьздуха); to book a ~ купувам си билет (за параход); to work o.'s ~ плащам си билета с работа на парахода; 2. прелет, пасаж (на птици); birds of ~ прелетни птици; З. преминаване, преход (от едно сьстояние в друго); 4. път, проход; достъп, вход; право на преминаване; to force a ~ пробивам си път; no ~ this way минаването оттук забранено; 5. коридор, пасаж, галерия; 6. приемане, одобряване (на законопроект); 7. анат. канал, тръба, ход, проход, път; back ~ разг. ректум, анус; front ~ разг. вагина; the long ~s разг. бронхите; 8. пасаж, откъс; 9. произшествие, случка, събитие, епизод; ~ of/at arms стълкновение, борба; спор, препирня; 10. рl разговор, разменени думи; разправия; to have angry ~ s with s.o. разменям остри думи с някого; ~s of confidence интимни разговори, взаимно поверяване на тайни; 11. физиол. ходене по голяма нужда. ['paesidj] v 1. карам (кон) да върви на една страна; движа се на една страна (за кон); 2. преминавам; пресичам.

passage-way

- ['paesidjwei] n 1. коридор, пасаж, галерия; 2. място за минаване, път.

passant

- ['paesъnt] а хер. с вдигнат преден крак (за изображение на животно).

passe

- ['pa:sei] а фр. (ж.р. passјe) 1. остарял, старомоден; 2. повяхнал, попреминал (особ. за красота на жена).

passe-partout

- ['paespa:tu:] n фр. 1. шперц; 2. картонена рамка; паспарту.

passementerie

- ['paesmъntri] n фр. пасмантерия.

passenger

- ['paesindjъ] n 1. пътник, пасажер; 2. разг. член на отбор, кабинет и пр., който не върши никаква работа; З. attr пътнически, пасажерски.

passenger-pigeon

- [' paesindjъ,pidjъn] n зоол. сев.-ам. странствуващ гълъб (Ectopistes migratorius).

passer-by

- [,pa:sъ'bai] n (pl passers-by) (случаен) минувач; случайно срещнат човек.

passerine

- ['paesъrain] зоол. 1. а врабчов; 2. n птица от разред врабчови.

passible

- ['paesibl] а способен да чувствува/страда.

passim

- ['paesim] adv лат. навсякъде, на различни места (при отпратка кьм книга, автор).

passing

- ['pa:si¤)] а 1. минаващ; 2. нетраен, мимолетен, преходен; З. текущ; злободневен; 4. случаен, бегъл (за забележка, мисьл и пр.). ['pa:si¤)] adv ост. много, извънредно, крайно. ['pa:si¤)] n 1. минаване, преминаване (и за време); 2. изчезване, отмиране; З. смърт; 4. издържаване на изпит; 5. произнасяне (на присьда); 6. одобрение, приемане (на закон и пр.); 7. сп. подаване (на топка); 8. протичане, ход (на сьбития); in ~ между другото.

passing-bell

- ['pa:si¤bel] n камбанен звън за смърт.

passion

- [paeshn] n 1. страст, силно увлечение (for s.th., for doing s.th.); 2. (пристъп на) гняв, ярост; to be in a ~ разгневен/разярен съм; З. изблик (на чувства); to burst into a ~ of tears избухвам в сълзи; 4. рел. P. мъки Христови; евангелски разказ за мъките Христови; P. Week страстната седмица; 5. муз. пасион.

passion-flower

- ['paeshn,flauъ] n бот. пасифлора, часовниче (Passiflora).

passion-play

- ['paeshnplei] n лит. мистерия/драма за страданията на Христа.

passional

- ['paeshъnl] 1. а ряд. поет. страстен; 2. n жития на светии и мъченици.

passionate

- ['рaeshъnъt] а 1. страстен, пламенен; 2. силно влюбен; З. избухлив.

passive

- ['paesiv] I. a 1. пасивен, безучастен; бездеен, инертен; 2. грам. страдателен (за залог); З. фин. безлихвен (за заем); II. п грам. страдателен залог; in the ~ в страдателен залог.

passivity

- [pae'siviti] n пасивност, безучастност, инертност.

passman

- ['pa:smъn] n (pl -men) лице, което получава университетска диплома без отличие.

passover

- ['pa:s,ouvъ] n рел. 1. еврейската пасха; 2. пасхално агне; З. агнец божи.

passport

- ['pa:spЈ:t] n 1. паспорт; 2. прен. лични качества, осигуряващи признание, уважение и пр.

passturage

- ['pa:stjuridj] n 1. пасище; 2. паша; З. овчарство, говедарство.

password

- ['pa:swъ:d] n парола.

past

- [pa:st] I. a 1. минал (и грам.), изминал, изтекъл; in ages ~ and gone в минали времена; отдавна; in times ~ някога, в миналото; for some time ~ от известно време; 2. бивш, някогашен; II. n 1. минало; it is a thing of the ~ това принадлежи на миналото; 2. грам. минало време. [pa:st] prep 1. (по)край; оттатък, отвъд; по-нататък от; he ran ~ me той изтича покрай мен; 2. след, по- късно от; it is ~ 10 o'clock минава 10 часа; at ten minutes ~ one в един часа и десет минути; the train is ~ due влакът e закъснял; З. за вьзраст повече от, над; 4. който надминава, не е вече годен за свръх; ~ endurance/bearing непоносим; ~ all belief съвсем невероятен; ~ comprehension непонятен; ~ cure неизлечим; to be ~ praying for/ ~ help в безнадеждно положение съм, не може да ми се помогне; непоправим съм; to be ~ caring вече ми е безразлично; to be/get ~ it sl. не ме бива вече; I wouldn't put it ~ him (to) разг. никак не бих се учудил (той да направи нещо недостойно). [pa:st] adv: I saw him walk ~ видях ro да минава; the years flew ~ годините летяха; to run ~ минавам тичешком.

past master

- [,pa:st'ma:stъ] n 1. голям/несравним майстор; 2. бивш глава/магистър на франкмасонска ложа; председател на гилда и пр.

pasta

- ['paestъ] n ит. макарони, фиде и пр., тестени изделия.

paste

- [peist] n 1. тесто; 2. паста; З. пастет; 4. кит; замазка; 5. лепило; клайстер; 6. стъклена маса (за изкуствени скьпоценни камьни); made of ~ разг. фалшив; без стойност; 7. омесена глина. [peist] v 1. залепвам; облепвам (с хартия); to ~ up a notice залепвам съобщение; to ~ up a window облепвам прозорец с хартия; 2. sl. напердашвам здраво; бомбардирам тежко; зашлевявам (някого).

pasteboard

- ['peistbЈ:d] n 1. (многослоен) картон; 2. sl. визитна картичка; карта за игра; билет; З. attr 1) картонен; 2) прен. паянтов, слаб; несъществен.

pastel

- [pae'stel] n 1. пастел; рисуване с пастели; 2. рисунка с пастел; З. пастелен цвят; 4. attr ['paestl] nастелен.

pastern

- ['paestъ:n] n зоол. надкопитна става, глезен (на кон и пр.).

pasteurization

- [,paestъrai'zeishn] n пастьоризация, пастьоризиране.

pasteurize

- ['paestъraiz] v пастьоризирам.

pasticcio

- [pae'stitshou] n ит. 1. потпури, музикална китка; 2. пастиш, литературна/музикална имитация.

pastiche

- [pae'sti:sh] pasticcio.

pastil(le)

- ['paestъl] n 1. пастила, таблетка; бонбон за смучене; 2. свещичка от ароматично вещество и въглен.

pastime

- ['pa:staim] n забавление, развлечение, игра.

pastor

- ['pa:stъ] n 1. пастор, свещеник; духовен съветник; 2. ост. пасгир, овчар; З. зоол. розов скорец (Pastor roseus).

pastoral

- ['pa:stъrъl] I. a 1. овчарски, пастирски; 2. пасторален; З. пасищен (за земя); 4. пасторски; свещенически; отнасящ се до/отправен към духовниците; ~ staff владишки жезъл; II. n 1. лит., муз. пасторала; изк., театр, пасторална сцена; 2. послание на пастор до енориашите му/на владика до епархията му.

pastorale

- [,paestъ'ra:li] n муз. пасторал.

pastorate

- ['pa:stъrъt] n 1. пасторска служба; пасторство; 2. сьбир. пастори; З. ам. parsonage.

pastry

- ['peistri] n 1. сладкиши, пасти, сладки; 2. тесто за сладиш; кора за сладкиш с плодове.

pastry-cook

- ['peistrikuk] n сладкар.

pasturable

- ['pa:stshъrъbl] а годен за пасище.

pasture

- ['pa:stshъ] n 1. паша; 2. пасище, място за паша. [] v 1. паса (говеда и пр.); паса, изпасвам, опасвам; 2. използувам (земя) за паша.

pasty

- ['paesti] n месо/плодове и пр., печени в тесто. ['peisti] а 1. клисав, тиклав; 2. бледен, пепеляв, сив, пръстен; с нездрав цвят на лицето (и ~-faced).

pat

- [paet] n разг. ирландец (ськр. от името Patrick).

patch

- [paetsh] n 1. кръпка; ~ pocket външен джоб; 2. парче пластир за рана; З. тъмна превръзка на око; 4. изкуствена бенка; 5. (малко) парче земя; парче земя, засята с някаква култура; 6. парче(нце), къс(че); остатък; 7. воен. униформен знак (пришит кьм унифор мата) за различните родове войски; in ~es 1) туктам, на отделни места; 2) от време на време, в отделни моменти; not to be a ~ on s.o./s.th. не мога да се сравня с някого/нещо, нищо не представлявам в сравнение с някого/нещо; to strike a bad ~ имам лош късмет, не ми върви (за известно време). [paetsh] v 1. кърпя, закърпвам, слагам кръпка на (и с up); 2. служа за кръпка (за плат); З. прен. скърпвам как да е (обик. с up); 4. оправям, уреждам, изглаждам(спор и пр.) (обик. с up); 5. правя/съшивам от отделни парчета (напр. юрган ).

patch test

- ['paetshtest] n мед. кожна проба при алергия.

patchily

- ['paetshili] adv на кръпки/парчета; как да е; като закърпено; разпокъсано.

patchiness

- ['paetshinis] n 1. липса на единство/хармония, нестройност, разпокъсаност на ефекта; нееднаквост; 2. скърпеност.

patching

- ['paetshi¤] n 1. кръпка (и ~ up); 2. тех. заваряване; поправка; малък ремонт.

patchouli

- ['paetshuli] n 1. бот. пачули (Pogostemon cablin); 2. парфюм от пачули.

patchwork

- ['paetshwъ:k] n 1. възглавница, покривка и пр. от различни парчета плат; 2. прен. кърпеж, скърпена работа; смесица, бъркотия, бърканица, миш-маш (от стилове и пр.); З. attr от различни парчета.

patchy

- ['paetshi] а 1. неравен, нееднакъв; без единство и хармония; разпокъсан; 2. скърпен.

pate

- [peit] n 1. ост. теме; 2. разг. глава, тиква. ['paetei] n фр. 1. пай с месо, риба и пр.; 2. пастет.

patella

- [pъ'telъ] n анат. колянно капаче, патела.

paten

- ['рaetъn] n цьрк. поднос за нафора.

patency

- ['peitъnsi] n очевидност.

patent

- ['peitъnt] а 1. очевиден, явен; 2. патентован; ~ medicine специалитет; лекарство, което се купува без рецепта; ~ leather лак, лачена кожа; З. разг. нов, оригинален; остроумен; прен. хитър; nothing ~ sl. нищо особено, не кой знае какъв; 4. отворен; достъпен; 5. бот. отворен, разперен (за лист и пр.). ['peitъnt] n 1. патент; монопол; диплом; ~ office служба за издаване на патенти; 2. знак, белег; ~ of gentility белег на благородство; З. патентован предмет/изобретение. ['peitъnt] v патентовам, изваждам/получавам патент за.

patentee

- [,peitъn'ti:] n притежател на патент.

pater

- ['peitъ] n 1. sl. баща, морук, старият; 2. често P. молитвата Отче наш.

paterfamilias

- [,peitъfъ'miliaes] n лат. шег. глава на семейство.

paternal

- [ръ'tъ:nl] а 1. бащин, бащински; 2. от бащина страна.

paternalism

- [pъ'tъ:nъlizm] n 1. (подчертано) покровителствено отношение, намеса, вмешателство; 2. ирон. бащински грижи.

paternity

- [pъ'tъ:niti] n 1. бащинство; 2. произход по баща; З. прен. авторство; източник.

paternoster

- ['paetъ,nЈstъ] n 1. молитвата Отче наш (особ. на латински), 2. (единадесетото зърно на) броеница; З. заклинание; 4. вид асансъор; 5. връв на въдица с куки ( и ~ line); devil' s ~ измърморено проклятие.

path

- [ра:Ґ] n 1. пътека, пътечка; 2. сп. писта; З. път (и на небесно тяло), траектория; 4. поприще, поле за дейност; професия; линия на поведение, насока, курс.

pathetic

- [pъ'Ґetik] I. a 1. патетичен; разчувствуван, прочувствен; трогателен, покъртителен; 2. емоционален; ~ fallacy олицетворяване, приписване на човешки чувства на природата; II. n рl патос.

pathetically

- [pъ'Ґetikъli] adv патетично; прочувствено.

pathfinder

- ['pa:Ґ,faindъ] n 1. водач; изследовател (на непознати страни); 2. прен. пионер; З. воен. ав. водещ самолет.

pathless

- ['pa:Ґlis] а 1. без (добри) пътища, непроходим; 2. неизследван, непроучен.

pathological

- [,paeҐъ'lЈdjikl] а патологичен.

pathologist

- [ръ'ҐЈlъdjist] n патолог.

pathology

- [ръ'ҐЈlъdji] n патология.

pathos

- ['peiҐЈs] n патос.

pathway

- ['pa:Ґwei] n пътека, пътечка, път.

patience

- ['peishъns] n 1. търпение, търпеливост; to have no ~ with s.o. не мога да търпя/понасям някого; to be out of ~ with s.o. ядосан съм на някого, вече не мога да търпя/понасям някого; enough to try the ~ of a saint/of Job ще изкара от търпение и най-търпеливия; 2. издръжливост; упорство, упоритост; З. карти пасианс.

patient

- ['peishъnt] I. a 1. тьрпелив (with към); to be of понасям търпеливо; 2. издръжлив; упорит; З. усърден, старателен; 4. ост. който търпи/допуска (of); II. n 1. пациент, болен; 2. човек, който е обект на/понася (някакво действие).

patina

- ['paetinъ] n патина.

patio

- ['paetiou] n исп. вътрешен двор.

patisserie

- [pъ'ti:sъri] n фр. сладкарница.

patois

- ['paetwa:] n фр. (pl без изменение ['paetwa:z]) ез. местен говор; жаргон.

patrial

- ['peitriъl] а, n (лице) с право на британско поданство.

patriarch

- ['peitria:k] n 1. патриарх; 2. родоначалник; основател; З. човек на почтена възраст; най-старият жив представител (of).

patriarchal

- [,peitri'a:kl] a 1. патриархален; 2. патриаршески; З. почтен.

patriarchate

- ['peitria:kit] n 1. патриаршески сан; 2. патриаршия; З. патриархат.

patriarchy

- ['peitria:ki] n патриархат.

patrician

- [pa'trishn] n 1. ист. патриций; 2. аристократ.

patriciate

- [pъ'trishiъt] n 1. ист. патрицианство; 2. аристокрация; З. патрицианско управление.

patricide

- ['paetrisaid] n 1. отцеубийство; 2. отцеубиец.

patrilineal

- [,paetri'liniъl] а по бащина/мъжка линия.

patrimonial

- [,рaetri'mounjъl] а наследствен.

patrimony

- ['paetrimъni] n 1. наследствен имот; 2. черковен имот/дарение; З. наследство, нещо наследено (и прен.).

patriot

- ['paetriъt] (u ['peitriъt]) n патриот, родолюбец.

patriotic

- [,paetri'Јtik] а патриотичен, патриотически, родолюбив; the Great P. War Великата отечествена война.

patriotism

- ['paetriъtizm] (u ['peitriъtizm]) n патриотизъм, родолюбие.

patristic

- [pъ'tristik] а отнасящ се до църковните отци.

patrol

- [pъ'troul] n патрул; патрулиране, обиколка; наблюдаване; наблюдение; ~ car полицейска патрулна кола; ~ wagon ам. кола за превозване на затворници. [pъ'troul] v (-ll-) патрулирам, обикалям.

patrolman

- [pъ'troulmъn] n (pl -men) ам. полицай.

patron

- ['peitrъn] n 1. покровител, защитник; патрон; шеф; 2. редовен клиент/посетител; З. собственик на ресторант и пр.; 4. светец покровител (и ~ saint); 5. цьрк. лице, което има право да назначава на бенефиций.

patronage

- ['paetrъnidj] n 1. покровителство, протекция, подкрепа, подпомагане; 2. рел. право (на някого) да назначава на бенефиций; З. подкрепа от страна на клиенти; клиентела, посетители; 4. покрови телствен вид/държание/отношение; 5. ам. назначаване на служба по политически съображения; служби, давани по политически съображения.

patroness

- ['peitrъnis] ж.р. от patron 1.

patronize

- ['paetrъnaiz] v 1. покровителствувам; подкрепям, подпомагам; 2. гледам отвисоко на, отнасям се снизходително към; З. клиент/постоянен посетител съм на.

patronizing

- ['paetrъnaizi¤] а покровителствен; снизходителен.

patronymic

- [,paetrъ'nimik] 1. а бащин (за име); 2. n бащино име, име по баща.

patsy

- ['paetsi] n ам. sl. жертва, наивник, балама.

patten

- [paetn] n налъм.

patter

- ['paetъ] v дърдоря, бърборя. ['paetъ] n 1. жаргон (на дадена професия и пр.); 2. дърдорене, бърборене, празни приказки; приказки (на фокусник, комедиант); З. речитатив. ['paetъ] v 1. потраквам, трополя (за дьжд и пр.); 2. ситня, ходя с малки леки стъпки. ['paetъ] n 1. потракване, трополене; 2. ситнене; малки леки стъпки.

pattern

- ['paetъn] n 1. образец, пример; 2. мостра; З. модел (и метал.), шаблон, еталон; кройка; диаграма, схема; 4. ам. парче плат (за дреха); 5. шарка, десен, мотив; 6. стил, характер; устройство, строеж, структура; behaviour ~ схема на поведение; 7. насока, тенденция; особеност; the ~ of events закономерността на събитията; 8. белези от куршуми, бомби и пр.; 9. attr образцов, примерен. ['paetъn] 1. правя (нещо) по образеца на (after, on); refl подражавам на (after, on); 2. украсявам с шарки, десенирам.

pattern-room

- ['рaetъrлm] n метал., моделен цех.

pattern-shop

- ['рaetъshЈр] pattern-room.

patterned

- ['paetъnd] а шарен, с/на фигури, десениран.

patty

- ['paeti] n 1. баничка, пирожка; 2. ам. плоско бонбонче.

pattypan

- ['paetipaen] n формичка за печене.

patulous

- ['paetjulъs] а разпрострян, разтворен.

paucity

- ['pЈ:siti] n малочисленост; оскъдност.

paunch

- [pЈ:ntsh] n 1. корем, шкембе; 2. тьpбуx, първият стомах (на преживно животно). [pЈ:ntsh] v изтърбушвам.

paunchy

- ['pЈ:ntshi] а шкембелия.

pauper

- ['рЈ:ръ] n 1. бедняк, сиромах; просяк; 2. човек, който получава помощ по бедност.

pauperdom

- ['рЈ:ръdъm] n 1. бедност, беднотия, сиромашия; 2. беднотия, бедни хора, бедняци, сиромаси.

pauperism

- ['рЈ:ръrizm] pauperdom.

pauperize

- ['pЈ:pъraiz] v правя да обеднее, докарвам до просяшка тояга; създавам просяшки манталитет у.

pause

- [pЈ:z] n 1. пауза, прекъсване, (временно) спиране/замлъкване; to give ~ to накарвам (някого) да се колебае/замисли; 2. муз. фермата. [pЈ:z] v правя пауза, бавя се, постоявам (малко), спирам се за малко (on); колебая се; to ~ for breath спирам се да си поема дъх; to ~ on a note задържам нота.

pavan

- ['paevъn] n павана (танц).

pavane

- ['paevъn] pavan.

pave

- [peiv] v павирам; настилам, покривам; career ~d with good intentions дейност, пълна с добри намерения. ['paevei] n фр. 1. паваж, настилка; 2. скъпоценни камъни, монтирани един до друг.

pavement

- ['peivmъnt] n 1. паваж, пътна настилка; 2. ам. павирана улица; З. тротоар, плочник; ~ artist художник, който рисува по/ам. излага картини на тротоара; 4. зоол. гъсти зъби.

pavilion

- [pъ'viljъn] n 1. палатка, шатра; 2. павилион; будка; З. стр. издадена част на постройка; пристройка; 4. беседка.

paving-stone

- ['peivi¤stoun] n паве, паважен камък.

paw

- [рЈ:] n 1. лапа; 2. разг. ръка. [рЈ:] v 1. докосвам/драскам с лапа; 2. разг. пипам, бутам, мачкам (и с over); З. рия (за кон).

pawky

- ['pЈ:ki] а хитър, лукав; дяволит; ироничен.

pawl

- [рЈ:l] n тех. палец; език. [рЈ:l] v залоствам, заклещвам.

pawn

- [рЈ:n] n пионка (и прен.). [рЈ:n] n залог; in/at ~ заложен. [рЈ:n] v 1. залагам (вещи); 2. прен. залагам, рискувам; to ~ o.'s word давам честна дума, обещавам.

pawnbroker

- ['pЈ:n,broukъ] n съдържател на заложна къща.

pawnshop

- ['рЈ:nshЈр] n заложна къща.

pax

- [paeks] n лат. 1. мир; 2. цьрк. плочка с изображение на разпятието. [paeks] int уч. sl. ~ ! да се сдобрим!

pay

- [pei] v (paid [peid]) 1. (за)плащам, давам (цена) (for); изплащам (дълг, даньк и пр.), разплащам се; уреждам, разчиствам (сметка); what' s to ~ ? колко струва (това)? to put paid to s.o.'s account прен. разг. 1) справям се с някого; 2) слагам край на, ликвидирам; 2. поемам разноските по; З. плащам на, възнаграждавам, компенсирам; обезщетявам; there will be the deuce/devil and all to ~ разг. щe ти излезе солено/през носа; 4. отплащам се/отблагодарявам се на; 5. рентирам се, доходен съм, нося доход, докарвам печалби; it ~s прен. струва си; полезно е (to); 6. обръщам (внимание), отдавам (почит), правя (посещение, комплимент) (to); ~ attention to what I tell you слушай/внимавай какво ти казвам; to ~ o/s respects/compliments to засвидетелствувам почитта си към; to ~ o.'s last respects to отдавам последна почит на; to ~ o.'s way свързвам двата края, не правя дългове; рентирам се; pay away pay out 1), З); pay back 1) връщам (пари); 2) (от)връщам (си); to ~ s.o. back връщам (си) някому; прен. отплащам някому; pay down плащам в брой; pay for 1) плащам, поемам разноските за; 2) прен. плащам за; to ~ dear(ly) for плащам скъпо за, струва ми скъпо; pay in внасям, правя вноска; pay off 1) разплащам се (с); изплащам си (дьлга), разчиствам/уреждам си сметките (с); плащам (на работници и пр.) и уволнявам; 2) отмъщавам (си); З) разг. имам успех, давам резултат; 4) sl. давам подкуп; 5) мор. отклонявам се от пътя си; pay out 1) плащам, изплащам, заплащам; 2) наказвам; З) мор. отпускам, развивам (вьже и пр.); pay up (из)плащам. [pei] n 1. (за)плащане; for ~ за пари; 2. заплата, надница, възнаграждение; to be in the ~ of 1) на служба съм у, нает съм от; 2) платен агент съм на; take-home ~ ам. разг. чиста заплата; З. компенсация, възмездие; наказание; 4. attr 1) платежен; 2) мин. рентабилен. [pei] v мор. насмолявам.

pay-as-you-earn

- [,peiъzju:'ъ:n] n удържане на данък общ доход.

pay-bed

- ['peibed] n болнично легло, за което се заплаща.

pay-claim

- ['peikleim] n искане за увеличение на заплата.

pay-day

- ['peidei] n ден, когато се плащат заплати/надници.

pay-desk

- ['peidesk] n каса (гише).

pay-dirt

- ['peidъ:t] n ам. 1. мин. богата жила; 2. разг. източник на печалба.

pay-off

- ['peiЈ:f] n разг. 1. отплата; 2. награда, възнаграждение; З. разплата, възмездие; 4. развръзка, финал; 5. sl. ам. рушвет, подкуп.

pay-packet

- ['pei,paekit] n плик със заплата.

pay-phone

- ['peifoun] n ам. телефонен автомат.

pay-roll

- ['peiroul] n 1. ведомост; 2. ам. обща сума в разплащателна ведомост.

pay-sheet

- ['peishi:t] pay-roll.

pay-station

- ['pei,steishn] pay-phone.

payable

- ['peiъbl] а 1. платим, дължим; 2. доходен, приходоносен, рентабилен (за залежи).

paycheck

- ['peitshek] n (чек за) заплата/надница.

payee

- [pei'i:] n получател на пари; предявител на чек и пр.

payer

- ['peiъ] n платец.

paying

- ['peii¤] а изгоден, доходен, приходоносен. рентабилен.

paying guest

- [,peii¤'gest] n пансионер (в частен дом).

paying-card

- ['pleii¤ka:d] n карта за игра.

payload

- ['peiloud] n полезен товар.

paymaster

- ['pei,ma:stъ] n касиер; воен. ковчежник; P. General заместник-министър , началник отдел плащания в Министерството на финансите.

payment

- ['peimъnt] n 1. плащане, платеж, заплащане, изплащане; 2. платена сума, вноска; З. възнаграж дение, награда; 4. наказание; възмездие.

paynim

- ['peinim] n ост. поганец, особ. мохамеданин.

payola

- [pei'oulъ] n ам. подкуп, рушвет.

pea

- [pi:] n 1. pl бот. грах (Pisum sativum), 2. грахово зърно; they are as like as two ~s приличат си като две капки вода.

pea soup

- ['pi:su:p] n 1. грахова супа; 2. pea-souper.

pea-green

- [,pi:'gri:n] a, n жълтеникавозелен (цвят).

pea-jacket

- ['pi:,djaekit] n късо двуредно моряшко палто от дебел плат.

pea-shooter

- ['pi:,shu:tъ] n плюкало.

pea-souper

- [,pi:'su:pъ] n разг. гъста жълта мъгла.

peace

- [pi:s] n 1. мир; treaty of ~, ~ treaty мирен договор; to make ~ сключвам мир; помирявам/сдобрявам (се); to make o.'s ~ with помирявам/сдобрявам се с; 2. спокойствие (и прен.), тишина; at ~ with в приятелски отношения с; в хармония с; to be at ~ with o.s. спокоен съм, не се тормозя;~ of mind душевно спокойствие; ~ of conscience спокойна съвест; З. мир, покой; ~ be with you! мир вам! 4. обществен ред; to keep the ~ спазвам/не нарушавам обществения ред.

peace-lover

- ['pi:s,lлvъ] n привърженик на мира.

peace-offering

- ['pi:s,Јfъri¤] n 1. подарък за умилости вяване/сдобряване; 2. библ. изкупителна жертва.

peace-officer

- ['pi:s,Јfisъ] n полицай, пазител на реда.

peace-pipe

- ['pi:spaip] n лула на мира.

peace-time

- ['pi:staim] n 1. мирно време; 2. attr мирновременен.

peaceable

- ['pi:sъbl] а миролюбив, мирен.

peaceful

- ['pi:sful] а мирен, спокоен, тих.

peacekeeping

- ['pi:s,ki:pi¤] a ~ force военни сили за поддържане на мира.

peacemaker

- ['pi:s,meikъ]n помирител, миротворец.

peach

- [pi:tsh] n 1. бот. праскова (Prunus persica); 2. прасковен цвят; З. sl. нещо екстра, чудо работа; хубавица, сладурана, бонбон. [pi:tsh] v sl. наклеветявам, доноснича (against, on, upon).

peach-bloom

- ['pi:tshblu:m] n (глазура на порцелан с) прасковен цвят.

peach-blow

- ['pi:tshblou] peach-bloom.

peachy

- ['pi:tshi] а 1. като праскова; 2. sl. отличен, изящен, много привлекателен.

peacock

- ['pi:kЈk] n 1. зоол. паун (Pavo cristatus); 2. sl. надут човек, пуяк; proud/vain as a ~ надут като пуяк; to play the ~ давам си важност, перча се. ['pi:kЈk] v перча се, надувам се.

peacock-blue

- ['pi:kЈkblu:] a, n електрик.

peacockery

- ['pi:kЈkъri] n перчене, надуване, позиране.

peafowl

- ['pi:faul] n паун (мьжки, женски).

peahen

- [,pi:'hen] n женски паун.

peak

- [pi:k] n 1. (остър планински) връх; 2. връх (на брада), widow's ~ вж. widow1 1.; З. козирка; 4. най висока/връхна/кулминационна точка; максимум; 5. мор. форпик (тясна част на трюма на кораб); 6. мор. горен външен ъгъл на платно; 7. attr най-висок, най-голям, върхов, максимален; ~ hours часове на най-голямо движение/навалица. [pi:k] v 1. достигам връхна точка; довеждам до връхна точка/максимум; 2. издигам се, извисявам се; З. мор. издигам (рейка) (почти) отвесно; изправям (гребла). [pi:k] v слабея, крея, линея, чезна (обик. to ~ and pine).

peaked

- [pi:kt] a 1. островръх, заострен (за брада и пр.); 2. с козирка; ~ cap фуражка. [pi:kt] а 1. отслабнал, "светнал"; 2. с остри черти.

peaky

- ['pi:ki] peaked.

peal

- [pi:l] n 1. камбанен звън, звънене; 2. комплект камбани; З. ек, ехтене, ечене; гръм, трясък; ~ of laughter силен смях; ~ of thunder гръм, трясък. [pi:l] v 1. еча, ехтя; гърмя; 2. бия (камбани); съобщавам с биене на камбани; З. разгласявам, извиквам (нещо) с висок глас (и с out).

peanut

- ['pi:nлt] n 1. бот. фъстък (Arachis hypogaea); 2. прен. sl. нула; дребна риба; фъстък, дребосък; З. рl sl. дребна сума; 4. attr фъстъчен; ~ butter пастет от печени фъстъци; ~ oil готв. фъстъчено мас ло/олио.

pear

- [pЁъ] n бот. круша (Pyrus communis).

pearl

- [ръ:l] n 1. бисер, перла, маргарит; 2. нещо подобно на перла (капка роса, сьлза); З. седеф; 4. нещо много ценно; образец; изискан/много ценен/чудесен човек; to cast ~s before swine разбира ли ти свиня от кладенчова вода; 5. печ. перла; 6. светлосив/си восинкав цвят; 7. attr 1) от/като бисери, бисерен; 2) украсен с перли; З) седефен. [pъ:l] v 1. украсявам с бисери; 2. покривам с/образувам бисерни капки; ~ed with dew покрит с бисерна роса; З. придавам бисерен цвят/лъскавина на; правя (нещо) да прилича на бисер; 4. смилам (ечемик и пр.) на дребно; 5. търся/ловя бисери.

pearl-barley

- [pъ:l'ba:li] n грис от ечемик.

pearl-diver

- ['pъ:l,daivъ] n ловец на бисери.

pearl-fisher

- ['pъ:l,fishъ] pearl-diver.

pearl-oyster

- ['pъ:l,Јistъ] n зоол. бисерна мида (Avicula, особ. Meleagrina margaritifera).

pearly

- ['pъ:li] и 1. бисерен, като бисер; 2. украсен с бисери; З. скъпоценен.

peasant

- ['peznt] n 1. селянин, селяк; 2. attr селски; ~ woman селянка.

peasantry

- ['pezъntri] n селяни, селячество.

pease

- [pi:z] n (рl без изменение) ост. грах.

peat

- [pi:t] n 1. торф; 2. attr торфен.

peat-bog

- ['pi:tbЈg] n торфено блато/находище.

peat-moss

- ['pi:tmЈs] n бот. торфен мъх (Sphagnum).

peatery

- ['pi:tъri] peat-bog.

peaty

- ['pi:ti] а торфен, като торф.

pebble

- [pebl] n 1. (речно/морско) камъче; 2. (леща от) прозрачен кварц; З. вид ахат; 4. шагренирана кожа; Ї you're not the only ~ on the beach не си само ти на света. [pebl] v 1. постилам с камъчета; 2. замервам с камъчета; З. шагренирам (кожа).

pebblestone

- ['peblstoun] pebble1 1.

pebbly

- ['pebli] а покрит с камъчета.

pecan

- [pi'kaen] n бот. вид сев.-ам. орех (Carya illinoen sis).

peccable

- ['pekъbl] а книж. грешен, греховен.

peccadillo

- [,pekъ'dilou] n исп. малък грях, незначително прегрешение; неблагоразумна постъпка.

peccancy

- ['pekъnsi] 1. греховност; 2. грях, прегрешение; З. мед. болезнено състояние.

peccant

- ['pekъnt] а 1. грешен; виновен; покварен; 2. нарушаващ правило/принцип; З. мед. болезнен, болестен.

peccary

- ['pekъri] n зоол. американска дива свиня (Tayssu).

peccavi

- [pe'ka:vi:] n лат.: to cry ~ признавам греха си.

peck

- [pek] n 1. шиник (мярка за вместимост около 9 л); 2. голямо количество, множество, много; to know/have a ~ of troubles много нещо ми минава през главата. [pek] v 1. кълва, клъввам (at); to ~ a hole пробивам дупка; to ~ out изкълвавам; 2. заяждам се (at); З. копая; къртя; 4. разг. ям малко, едва се докосвам (at до) ; 5. целувам леко; ~ ing order обществена йерархия. [pek] n 1. (белег от) клъвване; 2. шег. целувчица; З. sl. храна; to be off o.'s ~ нямам апетит, не ми се яде; ~ order вж. peck.

pecker

- ['pekъ] n 1. woodpecker; 2. кирка; З. човка; 4. sl. нос; 5. прен. разг. дух; кураж; to keep o.'s ~ up, to keep up o.'s ~. sl. не падам духом, държа се; 6. ам. sl. пенис.

peckish

- ['реkish]а разг. гладен.

pecksniff

- ['peksnif] n лицемер.

pectin

- ['pektin] n хим. пектин.

pectoral

- ['pektъrъl] I. a 1. анат. гръден, пекторален; 2. мед. добър против/лекуващ кашлица; II. n 1. нагръдник; 2. зоол. гръдна перка; З. мед. лекарство против кашлица.

peculiar

- [pi'kju:ljъ] I. а 1. принадлежащ/свойствен/присъщ изключително (to на); специфичен (to за); 2. личен, собствен, частен; З. особен, специален; 4. странен, чуден, чудат, ексцентричен; God's P. People библ. богоизбран народ; II. n 1. лична собственост; 2. цьрк. самоуправляваща се църква/енория; З. печ. специален шрифт.

peculiarity

- [pi,kju:li'aeriti] n 1. характерно/отличително свойство, особеност, своеобразие, специфичност, специфика; 2. странност, чудатост.

pecuniary

- [pi'kju:niъri] а 1. паричен; 2. наказуем с глоба.

pedagogic

- [,pedъ'gЈdjik] а педагогически, педагогичен.

pedagogical

- [,pedъ'gЈdjikl] pedagogic.

pedagogics

- [,pedъ'gЈdjiks] n pl с гл. в sing педагогика.

pedagogue

- ['pedъgЈg] n 1. учител; 2. прен. педант, даскал.

pedagogy

- ['pedъgЈdji] n педагогика.

pedal

- [pedl] n 1. педал; 2. муз. педал, оргелпункт, лежащ в баса тон (и ~ note). [pedl] (v -ll-) 1. натискам педалите на; 2. карам велосипед. [pi:dl] а зоол. на краката; който се придвижва с помощта на краката.

pedal pushers

- ['pedl,pushъz] n pl дамски тричетвърти панталони.

pedalo

- ['pedъlou] n водно колело.

pedant

- ['pedъnt] n педант.

pedantic

- [pi'daentik] а педантичен.

pedantically

- [pi'daentikъli] adv педантично.

pedantry

- ['pedъntri] n педантичност, педантизъм.

peddle

- [pedl] v 1. върша амбулантна търговия; продавам на дребно; 2. занимавам се с маловажни работи, пилея си времето; З. раздрънквам, разгласявам.

peddler

- [] pedlar.

peddling

- ['pedli¤] а дребен, маловажен, незначителен.

pederast

- ['pedъraest] n педераст.

pederasty

- ['pedъraesti] n педерастия.

pedestal

- ['pedistl] n 1. пиедестал (и прен.), подставка; основа; статив; цокъл; 2. странична подпорка на писалищна маса. ['pedistl] v (-II-) поставям/издигам на пиедестал (и прен.).

pedestrian

- [pi'destriъn] I. a 1. пешеходен; 2. прозаичен; делничен, сух, скучен, банален; II. п l. пешеходец, пешак; 2. attr за пешеходци.

pediatrician

- [,pi:diъ'trishn] n педиатър, детски лекар.

pediatrics

- [,pi:di'aetriks] n pl с гл. в sing педиатрия.

pedicab

- ['pedikaeb] n рикша-велосипед.

pedicel

- ['pedisel] n бот.. зоол. стьбълце, стълбче.

pedicle

- ['pedikl] pedicel.

pedicular

- [pi'dikjulъs] а въшлив.

pediculous

- [pi'dikjulъs] pedicular.

pedicure

- ['pedi,kjuъ] n педикюр. ['pedi,kjuъ] v правя педикюр (на).

pedigree

- ['pedigri:] n 1. родословие, родословно дърво; 2. произход, етимология; З. attr породист, расов, чистокръвен (за животно), развъдно-подобрителен.

pedigreed

- ['pedigri:d] a 1. знатен, от стар род; 2. породист.

pediment

- ['pedimъnt] n арх. 1. фронтон; 2. корниз над прозорец/врата.

pedlar

- ['pedlъ] n амбулантен тьрговец; ~ of gossip клюкар.

pedlary

- ['pedlъri] n 1. амбулантна тьрговия; 2. стока на амбулантен тьрговец.

pedology

- [pi'dЈlъdji] n почвознание.

pedometer

- [pi'dЈmitъ] n педометър, крачкомер.

peduncle

- [pi'dл¤kl] n 1. pedicel; 2. анат. краче, стъбълце, стьбло, дръжка.

pee

- [pi:] v разг. пикая, пишам, правя чиш. [pi:] n разг. пикня, пикоч.

peek

- [pi:k] v надничам, назъртам (in, out). [pi:k] n надничане, назъртане; поглед.

peek-a-boo

- ['pi:kъbu:] n 1. игра на ,,куку" (с малко дете); 2. attr с десен на малки дупки; прозрачен (за дреха).

peel

- [pi:l] v 1. беля (се), обелвам; лющя (се), олющвам (се) (и с off); 2. sl. събличам се (и с off); З. to ~ off отделям се от формация самолети/група пешеходци и пр.; to keep o.'s eyes ~ed (for) sl. отварям си очите/внимавам (за). [pi:l] n кора, кожа, кожица, люспа, шлюпка; candied ~ захаросани кори от портокали. [pi:l] n ист. четвъртита куличка на укрепление. [pi:l] n фурнаджийска лопата.

peeler

- ['pi:lъ] n човек, който бели; белачка, машина за лющене.

peeling

- ['pi:li¤] n обик. pl обелки.

peen

- [pi:n] n бойник на чук.

peep

- [pi:p] v 1. надничам, назъртам, поглеждам (крадешком) (at, into); to ~ in at a window надничам през прозорец; ~ing Tom много любопитен човек; човек, който обича да наблюдава еротични сцени; 2. показвам се, подавам се, провиждам се (и с out); З. проявявам се (за качество). [pi:p] n 1. надничане, назъртане, поглеждане крадешком; to get a ~ of зървам, съглеждам; to have/take a ~ into/at надничам, назъртам, поглеждам; 2. първо появяване; ~ of day/dawn разсъмване, развиде ляване. [pi:p] v цвъртя, цвърча, цвъркам; пис(у)кам. [pi:p] n цвъртене, цвърчене, цвъркане; писък; пис(у)кане.

peep-hole

- ['pi:phoul] n шпионка (на врата и пр.).

peep-show

- ['pi:pshou] n панорама в кутия (на панаир); прен. сеир, зрелище.

peep-sight

- ['pi:psait] n воен. мерник, визир.

peeper

- ['рi:ръ] n 1. човек, който наднича/назърта; 2. peeping Тom (вж. peep 1.); З. sl. зъркел. ['рi:ръ] n 1. пиле, птиче; 2. ам. дървесна жаба.

peepul

- [] pipal.

peer

- [piъ] n 1. равен; you will not find his ~ няма да намериш друг като него; without ~ несравним; to be tried by o.'s ~s бивам съден отхора, които са ми равни по обществено положение; 2. пер, лорд; благородник; ~ of the realm благородник с право да бъде член на Камарата на лордовете; life ~ пожизнен член на Камарата на лордовете. [piъ] v 1. равнявам се с, равен съм на (with); 2. правя (някого) пер. [piъ] v 1. взирам се, вглеждам се; примижавам; надничам, назъртам (at, into); 2. показвам се, подавам се, провиждам се.

peerage

- ['piъridj] n 1. перове, благородници, аристокрация; 2. звание на пер; З. книга с имената и родословието на перовете.

peeress

- ['piъris] ж.р. от peer 2.

peerless

- ['piъlis] а безподобен, несравним.

peeve

- [pi:v] v разг. дразня, раздразням, ядосвам. [pi:v] n sl. 1. раздразнение; 2. повод за раздразнение, болно място.

peeved

- [pi:vd] a sl. раздразнен, нацупен, кисел.

peevish

- ['pi:vish] а раздразнителен, докачлив, избухлив, заядлив; сърдит, недоволен.

peewit

- [] pewit.

peg

- [peg] n 1. клечка; клин; колче; щифт; шплинт; чеп, запушалка, тапа; 2. муз. ключ (на струнен инструмент), З. гвоздей/кука за закачане, закачалка; 4. щипка за пране; 5. знак, белег; ориентир; 6. разг. крак (и дьрвен); 7. щепсел; 8. степен, предел; 9. чашка, глътка (алкохол); 10. повод, претекст, извинение; ~ to hang a sermon, etc. on повод за проповед и пр.; a square ~ in a round hole, a round ~ in a square hole човек, който не e на мястото си; to buy clothes off the ~ купувам готови дрехи; to bring/let/take s.o. down a ~ or two скастрям някого, поставям някого на мястото му, смачквам фасона на някого; to come down a ~ (or two) променям тона, запявам друга песен; налягам си парцалите. [peg] v (-gg-) 1. закрепям с клечка и пр. (down, in, out); 2. борс. държа цената (на акции) на едно и също равнище; стабилизирам (цени, заплати и пр.), З. отбелязвам (резултат) при играта крибидж; level ~ging равен резултат; прен. равномерно напредване; peg at 1) удрям, мушкам, пронизвам; прицелвам се в; 2) разг. бачкам, работя упорито върху; peg away (at) peg at 2); peg down 1) закрепям с колчета; 2) обвързвам; ограничавам; З) държа (цени) на ниско равнище (at); peg out 1) закрепям с габърчета и пр.; 2) отбелязвам с колчета (периметьр и пр.); З) sl. припадам; умирам, пуквам; фалирам.

peg-leg

- ['pegleg] n разг. (човек с) дървен крак.

peg-top

- ['pegtЈp] n 1. пумпал, фърфалак; 2. pl панталони/пола, широка при бедрата и тясна долу.

pegasus

- ['pegъsъs] n 1. мит., астр. Пегас; 2. поетическо вдъхновение.

pegmatite

- ['pegmъtait] n минер, пегматит.

peignoir

- ['peinwa:] n фр. пеньоар.

pejorative

- ['pi:djъrъtiv] ез. 1. а пейоративен, придаващ отрицателна оценка/смисъл; 2. n пейоративна дума/форма.

peke

- [pi:k] разг. pekinese.

pekinese

- [,pi:ki'ni:z] n китайски мопс.

pekingese

- [,pi:ki¤'i:z] pekinese.

pekoe

- ['pi:kou] n висококачествен черен чай.

pelage

- ['pelidj] n кожа, козина.

pelagic

- [pi'laedjik] а морски, океански, пелагичен; живеещ в открито море.

pelargonium

- [,pelъ'gounjъm] n бот. мушкато.

pelerine

- ['реlъri:n] n дамска пелерина.

pelf

- [pelf] n обик. презр., шег. пари, богатство.

pelican

- ['pelikъn] n зоол. пеликан; ~ crossing пресечка със светофар, управляван от минувачи.

pelisse

- [pi'li:s] n фp. 1. дълго дамско палто; 2. ост. детско палто; З. хусарска шуба.

pell-mell

- [,pel'mel] adv без ред, безразборно; един през друг; презглава; лудешката, урбулешки. [,pel'mel] 1. а безреден; разбъркан; разхвърлян; лудешки; 2. n бъркотия, безредие, хаос, миш-маш; меле.

pellet

- ['pelit] n 1. топчица, топче; 2. хап(че); З. сачма; 4. ам. куршум; снаряд; 5. ист. камък, използуван като оръжие. ['pelit] v 1. удрям/замервам с топчета; 2. правя на топче(та).

pellicle

- ['pelikl] n биол. кожица, ципица.

pellucid

- [pe'lju:sid] а 1. прозрачен, бистьр, чист; 2. ясен, разбираем.

pelmet

- ['pelmit] n драперия, завеска; рамка (на корниз).

pelt

- [pelt] n 1. кожа (необработена); 2. шег. човешка кожа. [pelt] v 1. хвърлям по, замервам с; пердаша; обстрелвам (at); 2. валя като из ръкав, бия, пера (за дьжд, и с down); ~ing rain пороен дъжд; З. нахвърлям се върху; обсипвам с (укори, вьпроси) (with); 4. бягам, бързам, пердаша. [pelt] n 1. замерване; удар(и), биене, пердашене; обстрелване; 2. бърз ход; (at) full ~ презглава, с пълна скорост; З. проливен дъжд.

peltate

- ['pelteit] а бот., зоол. щитовиден.

peltry

- ['peltri] n сьбир. кожи (необработени).

pelvic

- ['pelvik] а анат. тазов.

pelvis

- ['pelviz] n (pl -ves [-vi:z]) анат. 1. таз; 2. бъбречно легенче.

pemmican

- ['pemikъn] n пресована пастърма.

pemphigus

- ['pemfigъs] n мед. пемфигус, мехурест обрив.

pen

- [pen] n 1. перо (за писане); писалка; 2. писателска дейност; литературен стил; to put/set ~ to paper вземам перото, почвам да пиша; З. писател, автор. [pen] v (-nn-) пиша, съчинявам. [pen] n женски лебед. [pen] n 1. кошара, оградено място; pig ~ кочина; 2. западноиндийска ферма/плантация; З. мор. укритие за подводници. [pen] sl. ськр. от penitentiary 2. [pen] v (-nn-) 1. вкарвам/затварям (добитьк) в кошара; 2. вкарвам в затвора, затварям.

pen-and-ink

- [,penъnd'i¤k] а нарисуван/написан с перо.

pen-feather

- ['реn,feъ] n махово перо.

pen-friend

- ['penfrend] n непознат, с когото човек се сприятелява чрез кореспонденция.

pen-name

- ['penneim] n литературен псевдоним.

pen-pal

- ['реnpael] pen-friend.

pen-pusher

- ['pen,pushъ] n разг. писар, писарушка; бюрократ.

pen-woman

- ['pen,wumъn] ж.р. от penman 1.,2.

penal

- [рi:nl] а 1. наказателен, углавен; ~ servitude ист. каторжен труд; 2. наказуем; ~ taxation тежки данъци; ~ colony ист. каторжническа колония.

penalize

- ['pi:nъlaiz] v 1. наказвам; правя/обявявам за наказуем; 2. налагам наказание на (и сп.).

penalty

- ['penъlti] n 1. наказание; глоба; on/under ~ of под страх от (наказание, уволнение и пр.) 2. сп. наказателен удар; ~ area наказателно поле, пеналтерия; ~ goal гол от наказателен удар; the ~ of неудобството, което произтича от.

penance

- ['penъns] n 1. цьрк. епитимия, покаяние; 2. самоналожено наказание; to do ~ изкупвам греха си. ['penъns] v налагам покаяние на.

penates

- [pi'neiti:z] n pl лат. мит. пенати, домашни богове.

pence

- [pens] n pl от penny 1.; take care of the ~ and the pounds will take care of themselves капка по капка вир става.

penchant

- ['pa:nsha:n] n фр. склонност, предразположение, вкус, увлечение (for).

pencil

- [pensl] n 1. молив (и козм.), in ~ (написан) с молив; copying/ink/indelible ~ химически молив; 2. изк. тънка четка; З. стил (на живописец); 4. опт. сходящ сноп льчи; 5. геом. фигура, образувана от прави линии, които се пресичат в една точка. [pensl] v (-ll-) пиша/записвам/нахвърлям/рисувам/ оцветявам с молив; ~led eyebrows изписани/нарисувани вежди; 2. изк. слагам сенки на.

pencil-sharpener

- ['pensl,sha:pъnъ] sharpener 1.

pencraft

- ['penkra:ft] penmanship.

pendant

- ['pendъnt] n 1. висулка; обица; медальон; пискюл; 2. арх. висящо украшение, пендантив; З. полицай; 4. мор. вимпел; 5. еш, другар; 6. съответствие; допълнение. ['pendъnt] pendent.

pendency

- ['pendъnsi] n нерешеност, неопределеност, неустановеност.

pendent

- [] pendant1 . ['pendъnt] a 1. висящ, увиснал, провесен, надвесен, издаден; 2. висящ, (още) нерешен/неуреден; неустановен, неопределен; З. грам. незавършен, непълен.

pending

- ['pendi¤] а висящ, (още) нерешен/неуреден; предстоящ; the suit is still ~ юp. делото още се води/не e решено. ['pendi¤] prep през време/в течение на; до; в очакване на; ~ these negotiations докато се водят тези преговори.

pendulous

- ['pendjulъs] а 1. висящ, увиснал, провесен; 2. полюляващ се; З. колеблив, несигурен.

pendulum

- ['pendjulъm] n махало; swing of the ~ люлеене на махало; прен. политическа промяна; минаване от една крайност в друга.

peneplain

- ['pi:niplein] n геол. пенеплен.

penetrability

- [,penitrъ'biliti] n проницаемост.

penetrable

- ['penitrъbl] а проницаем.

penetralia

- [,peini'treiljъ] n pl 1. най-вътрешната част на храм и пр.; 2. светилище; З. тайни, потайности.

penetrate

- ['penitreit] v 1. прониквам/навлизам/промъквам се в; минавам през; достигам до; пронизвам; 2. прониквам, навлизам, промъквам се, достигам (into, through, to); З. просмуквам се в, пропивам, напоявам; насищам; импрегнирам (with); 4. (раз) вълнувам, разчувствувам, (за)трогвам, покъртвам; ~d with grief обзет от дълбока скръб; 5. виждам през, пронизвам (за поглед), 6. проумявам, разбирам, разкривам.

penetrating

- ['penitreiti¤] а 1. проникващ; просмукващ; 2. пронизителен, остър; З. проницателен, прозорлив, наблюдателен; дълбок; остър.

penetration

- [,peni'treishn] n 1. проникване, навлизане (и прен.); дълбочина на проникване; 2. проницаемост; З. проникновение; проницателност; дълбочина, острота; 4. ам. воен. проникване в чужда територия, пробив.

penetrative

- ['penitrъtiv] а 1. проникващ; 2. проницателен, прозорлив, наблюдателен; дълбок, остър; З. вълнуващ.

penguin

- ['pe¤gwin] n зоол. пингвин (сем. Spheniscidae).

penholder

- ['penhouldъ] n перодръжка.

penicillin

- [,peni'silin] n фарм. пеницилин.

peninsula

- [pi'ninsjulъ] n полуостров.

penis

- ['pi:nis] n (pl -nes [-ni:z] ) лат. анат. пенис.

penitence

- ['penitъns] n разкаяние; рел. покаяние.

penitent

- ['penitъnt] рел. 1. а каещ се, разкаял се; 2. n каещ се/разкаял се грешник.

penitential

- [,peni'tenshl] I. а отнасящ се до разкаяние/по каяние/епитимия; II. n 1. цьрк. книга с правила за покаяние; 2. penitent 2.; З. поведение/облекло на каещ се; 4. рl разг. черни дрехи; 5. рl разг. траурно облекло.

penitentiary

- [,peni'tenshъri] n 1. изправителен дом; 2. ам. затвор; З. папски трибунал; 4. attr 1) изправителен; 2) ам. наказуем със затвор.

penknife

- ['реnnaif] n ножче, чекийка.

penman

- ['реnmъn] n (pl men) 1. краснописец, калиграф; good/bad ~ човек с хубав/лош почерк; 2. писател; З. ам. преписвач.

penmanship

- ['penmъnship] n 1. изкуство да се пише; краснопис; 2. почерк; З. стил, начин на писане.

pennant

- ['penъnt] n 1. мор. вимпел; 2. ам. знаменце емблема на шампионат.

penniless

- ['penilis] а без стотинка; беден, без средства.

pennon

- ['реnъn] n дълго тясно знаме.

pennorth

- ['реnъҐ] разг. ськр. от pennyworth.

penny

- ['реni] n 1. (рl pence за парични суми; pennies за отделни монети) пени (1/100 от лирата, ськр. (new) p.); not a ~ to bless o.s. with без пукната пара; bad ~ черен гологан; to come back/turn up again like a bad ~ черен гологан не се губи; to cost a pretty ~ струва доста пари; to look twice at a ~ треперя над парата, цепя косъма; to turn a ~ изкарвам някоя друга пара; to turn an honest ~ спечелвам някой друг лев с честен труд, припечелвам си нещичко; 2. ам., кан. разг. цент; З. малка сума пари; 4. attr за едно пени; на стойност едно пени; ~ dreadful разг. булеварден роман; ~ wise and pound foolish на триците скъп, на брашното евтин; a ~ for your thoughts! какво си се замислил? in for a ~ , in for a pound ако e гapгa, рошава да e; хванеш ли се на хорото, ще играеш; the ~ dropped ясно ми e, сетих се, загрях; ~ plain twopence coloured евтин, безвкусен, крещящ, па наирджийски; two a ~ много, с лопата да ги ринеш, малоценен.

penny-a-line

- [,peniъ'lain] a 1. злеплатен (за труда на писатели, журналисти); 2. евтин, повърхностен (за статия и пр.).

penny-a-liner

- [,peniъ'lainъ] n наемен писач, драскач.

penny-in-the-slot

- ['peniinъ'slЈt] n монетен автомат.

penny-in-the-slot machine

- ['peniinъ'slЈtmъ'shi:n] penny-in-the-slot.

penny-pincher

- ['peni,pintshъ] n разг. скъперник, стипца.

pennyroyal

- [,peni'rЈiъl] n бот. полски джоджен (Mentha oulegium).

pennyweight

- ['реniweit] n мярка за тегло 1/20 от унцията (1,5552 г).

pennywort

- ['peniwъ:t] n бот. 1. виделиче (Umbilicus ru pestris) (и wall-~); 2. луличка (Linaria).

pennyworth

- ['peniwъ:Ґ] n 1. колкото може да се купи за едно пени; 2. ам. малко количество; good/bad ~ на/не на сметка; to get o.'s ~ покривам си разноските; получавам, каквото ми се пада.

penology

- [pi'nЈlъdji] n наука за наказанията и затворите.

pensile

- ['pensail] а 1. висящ (за гнездо), 2. който има, прави висящо гнездо (за птица).

pension

- [реnshn] n пенсия; retirement/old-age ~ пенсия за прослужени години; ~s fund пенсионен фонд; disability ~ инвалидна пенсия. [реnshn] v пенсионирам, отпускам пенсия на (и с off). ['ра:¤siЈ:¤] n фр. (хотел-)пансион.

pensionable

- ['penshъnъbl] а даващ право на пенсия.

pensionary

- ['penshъnъri] I. а пенсионен; II. п 1. пенсионер 2. наемник; креатура.

pensioner

- ['рenshъnъ] n пенсионер.

pensive

- ['pensiv] а замислен; замечтан; тъжен.

penstock

- ['penstЈk] n 1. шлюз; 2. улей; З. напорен тръбопровод.

pent

- [pent] а затворен, запрян; потиснат (up, in).

pent-up

- ['pentлp] а прен. насьбран.

pentad

- ['pentaed] n 1. числото пет; 2. група от пет неща З. хим. петвалентен елемент.

pentagon

- ['pentъgъn] n геом. петоъгълник; Ї the P. ам. 1) Министерството на отбраната на САЩ; 2) висшите американски военни.

pentagonal

- [pen'taegъnl] а геом. петоъгълен.

pentahedral

- [,pentъ'hi:drъl] a гeoм. пeтocтeнeн.

pentahedron

- [,penta'hi:drЈn] n геом. петостенник.

pentameter

- [pen' taemitъ] n проз. пентаметър.

pentane

- ['pentein] n хим. пентан.

pentateuch

- ['pentъtju:k] n библ. петокнижието.

pentathlon

- [pen'taeҐlЈn] n сn. петобой.

pentecost

- ['pentikЈst] n рел. Петдесетница.

penthouse

- ['penthaus] n 1. навес, сайвант, заслон; 2. крило (на сграда); З. арх. козирка (над врата, прозорец); 4. ам. надстройка върху плосък покрив (на небостьргач и пр.).

penult

- [pe'nлlt] грам. 1. а предпоследен (за сричка); 2. п предпоследна сричка.

penultimate

- [pe'nлltimъt] penult.

penumbra

- [pi'nлmbrъ] n (рl -ae [-i:], -as) книж. 1. полусянка (особ. при лунно затьмнение); 2. светъл кръг около слънчево петно.

penurious

- [pin'juъriъs] а 1. скъпернически, стиснат; 2. беден, оскъден.

penury

- ['penjuri] n 1. (крайна) бедност, сиромашия, немотия; 2. липса, недостиг, недоимък, оскъдица (of).

peon

- ['pi:ъn] n 1. инд. ост. пехотинец; полицай; слуга; 2. юж. -ам. пеон, ратай; З. юж. -ам. заробен длъжник.

peonage

- ['pi:ъnidj] n 1. ист. пеонаж, закрепостяване; крепостничество; 2. принудително отработване на дълг.

peony

- ['piъni] n бот. божур (Paeonia).

people

- [pi:pl] n 1. народ, нация; 2. с гл. в pl хора, народ, население, жители, поданици; паство; свита; слуги, работници; разг. семейство, роднини, близки (обик. my/his ~ и пр.); young ~ младежи; country ~ селяни; провинциалисти; society ~ хора от висшето общество; ~ say that казват/говори се, че; the ~ at large широката публика; how are all your ~? как ca вашите? 3. с гл. в pl обикновените хора, простият народ, простолюдието; 4. избиратели; 5. сьбир. същества (и за някои животни); the feathered ~ птиците; the woolly ~ овцете; the little/good ~ феите; 6. the P. ам. юр. държавата (като страна в процес). [pi:pl] v 1. заселвам; 2. населявам, обитавам.

pep

- [pep] n sl. енергия, жизненост, живост; ~ pill разг. стимулиращо хапче; наркотик; ~ talk разг. агитация, навиване. [pep] v (-pp-) повдигам, повишавам; усилвам, оживявам (обик. с up).

peperino

- [,pepъ'ri:nou] n минер. пеперино, туф.

pepper

- ['реръ] n 1. бот. чер пипер (Piper); 2. бот. пипер (Capsicum); З. пипер (подправка). ['реръ] v 1. посипвам с пипер; 2. посипвам (with); З. обстрелвам; замервам; 4. обсипвам (with); нахоквам, наругавам, насолявам, направям на пух и прах; напердашвам; 5. ам. изпъстрям, разнообразявам (реч и пр.).

pepper-and-salt

- ['pepъrъnd'sЈ:lt] I. a 1. текст. меланж (за плат); 2. прошарен (за коси); II. п текст. меланж (плат).

pepper-box

- ['pepъbЈks] n 1. пиперница; 2. куличка; павилионче.

pepper-corn

- ['pepъkЈ:n] n 1. зърно пипер; 2. нещо без всякаква стойност; З. номинален наем; 4. attr 1) като зърно пипер; 2) нищожен, номинален.

pepper-pot

- ['pepъpЈt] n 1. pepper-box 1.; 2. сприхав човек.

peppermint

- ['pepъmint] n 1. бот. мента (Mentha piperita); 2. ментово бонбонче/ликьор.

peppery

- ['pepъri] a 1. като пипер; посипан с пипер, пиперлия, лют; 2. сприхав, раздразнителен, избухлив, пиперлия; прен. остър, хаплив.

peppy

- ['pepi] a sl. жив, весел.

pepsin

- ['pepsin] n хим. пепсин.

peptic

- ['peptik] а физиол. храносмилателен; ~ ulcer мед. пептична язва.

per

- [ръ:] prep лат. 1. по, с, чрез, посредством; ~ post/carrier по пощата/човек; 2. според, съгласно, съобразно (обик. as ~); as ~ account тьрг. според представената сметка; as ~ usual шег. както винаги; З. на (всеки поотделно); 60 miles ~ hour 60 мили на час; ~ annum на година, годишно; ~ diem на ден; дневни (пари); ~ capita на глава (от населението); ~ se сам по себе си, по същество.

per cent

- [ръ'sent] n 1. процент, на сто; 2. рl лихвоносни ценни книжа; З. attr процентов.

peradventure

- [pъrъd'ventshъ] adv ост. може би; if ~ ако случайно, в случай че; lest ~ да не би. [pъrъd'ventshъ] n вероятност; съмнение; предположение.

perambulate

- [pъ'raembjuleit] v 1. ходя нагоре-надолу, обикалям, обхождам, преброждам; разхождам се; 2. обикалям, инспектирам (граници).

perambulation

- [pъ,raembju'leishn] n 1. ходене нагоре-надолу, обикаляне, разходка; 2. обикаляне, инспектиране (на граници).

perambulator

- [pъ'raembjuleitъ] n детска количка (ськр. pram).

percale

- [pъ:'keil] n текст. перкал; хасе.

perceivable

- [pъ:'si:vъbl] а доловим, осезаем, осезателен, видим, ясен.

perceive

- [pъ'si:v] v 1. възприемам; разбирам, схващам, долавям; 2. усещам, виждам, забелязвам.

percent

- [ръ'sent] ам. per cent.

percentage

- [pъ'sentidj] n процент; размер, количество.

percept

- ['pъ:sept] n фил. обект/резултат на перцепция, възприятие.

perceptibility

- [pъ,septi'biliti] n доловимост, осезаемост.

perceptible

- [ръ'septъbl] perceivable.

perception

- [pъ'sepshn] n 1. възприемане, усещане; разбиране, схващане, долавяне; 2. фил. перцепция, възприятие.

perceptive

- [pъ:'septiv] а 1. отнасящ се до възприемането; ~ faculty способност за възприемане, възприемчивост; 2. възприемчив, схватлив.

perceptivity

- [,pъ:sep'tiviti] n възприемчивост, схватливост.

perch

- [ръ:tsh] n 1. прът (на който кацат кокошки да спят); 2. високо/сигурно място/положение/пост; to knock s.o. off his ~ погубвам/съсипвам някого; смачквам фасона на някого; to hop/tip over the ~ хвърлям топа, умирам; З. мярка за дължина 5 1/2 ярда; 4. мярка за повърхнина 30 1/4 кв. ярда (и square ~). [ръ:tsh] v 1. кацвам (on); 2. сядам, настанявам се, разполагам се, курдисвам се; З. поставям/слагам/настанявам нависоко; town ~ed on. a hill град, кацнал на хълм. [ръ:tsh] n зоол. костур (Регса fluviatilis).

perchance

- [pъ:'tsha:ns] adv ост. 1. случайно; 2. може би.

percheron

- ['ръ:shъrЈ¤] n фр. першерон (порода товарни коне).

perchloric

- [pъ'klЈ:rik] а хим. хлорен.

percipient

- [pъ'sipiъnt] 1. а който възприема; 2. п човек, който възприема (особ. по телепатия).

percolate

- ['pъ:kъleit] v 1. процеждам се, прониквам; 2. прецеждам (се), филтрирам (се); правя (кафе) с перколатор.

percolation

- [,pъ:kъ'leishn] n 1. прецеждане, проникване; 2. прецеждане, филтриране; перколация.

percolator

- ['pъ:kъleitъ] n 1. цедка, филтър; 2. перколатор за кафе.

percuss

- [pъ:'kлs] v мед. причуквам.

percussion

- [pъ:'kлshn] n 1. сбльскване, удар, сътресение; ~ action воен. ударно действие (на снаряд); ~ cap воен. капсула; ~ fuse воен. взривател с ударно действие; ~ instrument муз. ударен инструмент; 2. мед. перкусия, причукване.

percussive

- [pъ:'kлsiv] а ударен.

percutaneous

- [,pъ:kju:'teinjъs] а мед. перкутанен, през кожата.

perdition

- [pъ'dishn] n 1. гибел; 2. рел. смърт без надежда за възкресение, вечна смърт; З. проклятие.

perdu

- [pъ:'dju:] a predic скрит, затулен.

perdue

- [pъ:'dju:] perdu.

perdurable

- [ръ:'djuъrъbl] a 1. много траен; 2. вечен.

peregrinate

- ['perigrineit] v шег. 1. пътувам, странствувам; 2. пропьтувам.

peregrination

- [,perigri'neishn] n шег. пътешествие, странствуване.

peregrine

- ['perigrin] I. а ост. 1. чужд, чуждестранен, задморски; 2. скитнически; миграционен; II. п зоол. сокол скитник (Falco peregrinus) (и ~ falcon).

peremptory

- [ре'remptъri] n 1. безапелационен, недопускащ възражение; положителен, решителен; 2. властен, заповеднически, деспотичен; З. юр. окончателен, безусловен; ~ writ призовка за безусловно явяване в съд.

perennial

- [pъ'renjъl] I. a 1. траещ през цялата година; 2. непресъхващ през лятото (за поток); З. вечен, постоянен; 4. бот. целогодишен, многогодишен; II. п бот. многогодишно растение.

perfect

- ['pъ:fikt] I. a 1. съвършен, идеален; цял, пълен; безусловен, абсолютен; безукорен; точен; завършен; ~ circle пълен кръг; ~ fool кръгъл глупак; ~ stranger съвсем чужд/непознат човек; ~ nonsense чиста глупост; 2. опитен, изкусен, умел, изпечен (in); З. добре научен (за урок); to have o.'s lessons ~ зная си уроците повода; 4. грам. пер фектен; II. п грам. перфектно време. [pъ'fekt] v 1. усъвършенствувам; подобрявам; 2. завършвам, доизкарвам.

perfectible

- [pъ'fektibl] а който може да бъде усъвършенствуван.

perfection

- [ръ'fekshn] n 1. съвършенство, завършеност; безукорност; to ~ съвършено, отлично; 2. усъвършенствуване; З. най-висока точка, връх (of); 4. pl ценни качества, предимства.

perfectionist

- [pъ'fekshъnist] n 1. човек, който вярва, че е възможно нравствено/религиозно усьвършенствуване; 2. максималист; перфекционист.

perfectly

- ['pъ:fiktli] adv съвършено, напълно, отлично; ~ well отлично.

perfecto

- [pъ'fektou] n исп. вид пура.

perfervid

- [pъ'fъ:vid] а много пламенен/буен/страстен.

perfidious

- [pъ'fidiъs] а коварен, вероломен, неверен, предателски, изменнически.

perfidy

- ['pъ:fidi] n коварство, вероломство, измяна.

perforate

- ['pъ:fъreit] v 1. пробивам, продупчвам, перфорирам; 2. прониквам (into, through).

perforation

- [,pъ:fъ'reishn] n 1. пробиване, продупчване, перфориране, перфорация; 2. отвор, дупка, отвърстие.

perforator

- ['pъ:fъreitъ] n свредел, бургия; перфоратор.

perforce

- [pъ'fЈ:s] adv по необходимост.

perform

- [pъ'fЈ:m] v 1. изпълнявам, извършвам; 2. представям; изпълнявам; играя (роля), свиря (on), пея; З. изпълнявам номера (за дресирано животно); 4. работя, функционирам (за машина).

performance

- [pъ'fЈ:mъns] n 1. иэпълнение, извършване; 2. действие, работа, проява; З. подвиг, постижение; 4. представление, забава, концерт; номер (цирков и пр.), morning ~ театр. матине; continuous ~ кинопредставление без прекъсване; 5. тех. характеристика (на машина), експлоатационни качества; производителност; коефициент на полезно действие; what a ~ ! пренебр. що за поведение!

performer

- [ръ'fЈ:mъ] n изпълнител.

perfume

- ['pъ:fju:m] n 1. благоухание, аромат; приятна миризма; 2. парфюм. [pъ'fju:m] v парфюмирам, напарфюмирам; изпълвам с благоухание.

perfumer

- [pъ'fju:mъ] n парфюмерист.

perfumery

- [pъ'fju:mъri] n парфюмерия; парфюми.

perfunctory

- [pъ'fл¤ktъri] a 1. повърхностен, чисто външен, формален; 2. нехаен, небрежен, механичен.

perfuse

- [ръ'fju:z] v 1. опръсквам, поръсвам (with); 2. обливам, заливам.

pergola

- ['pъ:gъlъ] n пергола.

perhaps

- [pъ'haeps] adv може би.

peri

- ['piъri] n 1. мит. пери, (персийска) фея/дух; 2. прен. хубавица.

perianth

- ['periaenҐ] n бот. околоцветник.

pericardium

- [peri'ka:diъm] n (pl -dia [-diъ]) анат. перикард(ий).

pericarp

- ['perika:p] n бот. околоплодник.

pericranium

- [,peri'kreiniъm] n (pl -nia [-niъ]) 1. анат. надкостницата на черепа; 2. шег. теме; мозък, ум.

peridot

- ['peridЈt] n минер. оливин.

perigee

- ['peridji:] n астр. перигей.

perihelion

- [,peri'hi:ljъn] n (pl -lia [-ljъ]) астр. перихелий.

peril

- ['perъl] n опасност, риск; in ~ (of o.'s life) изложен на (смъртна) опасност; at o.'s ~ на свой риск. ['perъl] v (-ll-) книж. поет. излагам на опасност.

perilous

- ['perilъs] а опасен, рискован.

perilously

- ['perilъsli] adv опасно, с опасност за живота.

perimeter

- [pъ'rimitъ] n 1. геом. периметър; 2. воен. граница, обиколка (на лагер, летище и пр.); З. опт. периметър.

period

- ['piъriъd] n 1. период (u астр., геол., мед., мат., муз.); век, епоха, ера; цикъл; the ~ днешният ден; съвременността (и минала); costumes of the ~ костюми от онова време/онази епоха; 2. грам. (пауза на края на) период; З. точка; прен. край, предел; to put a ~ to слагам край/кръст на; 4. уч. час; 5. pl реторичен език; 6. менструация; 7. attr характерен за даден период; стилен (за мебел, костюм и пр.).

periodic

- [,piъri'Јdik] а 1. периодичен (u астр.); 2. цикличен; 3. реторичен, с дълги периоди.

periodical

- [,piъri'Јdikl] 1. а периодичен; 2. п периодично издание, списание.

periodically

- [,piъri'Јdikъli] adv 1. периодично; 2. в периодично издание; З. от време на време.

periodicity

- [,piъriъ'disiti] n периодичиост.

periodization

- [,piъriъdai'zeishn] n периодизация.

periosteum

- [,peri'Јstiъm] n (pl -tea [-tiъ]) анат. надкостница.

peripatetic

- [,peripъ'tetik] I. a. 1. книж. странствуващ; 2. фил. аристотеловски, перипатетически; II. n 1. фил. P. последовател на Аристотел; 2. пешеходец; странник, пътник; обик. шег. амбулантен търговец; З. рl сноване насам-натам.

peripeteia

- ['peripъ'taiъ] peripetia.

peripetia

- ['peripъ'taiъ] n 1. лит. перипетия; 2. неочакван обрат/промяна; превратност на съдбата.

peripheral

- [pъ'rifъrъl] а периферен, периферичен.

periphery

- [pъ'rifъri] n 1. мат. периферия; 2. обкръжаващо пространство; покрайнини.

periphrase

- ['perifreiz] n (pl -ses [-si:z]) грам. перифраза.

periphrasis

- [pъ'rifrъsis] periphrase.

periphrastic

- [,peri'fraestik] а грам. перифрастичен, описателен; ~ genitive предложен родителен падеж.

perique

- [pъ'ri:k] n вид тьмен силен тютюн (от Луизиана).

periscope

- ['periskoup] n перископ.

perish

- ['perish] v 1. загивам, умирам (преждевременно) (from); to ~ by the sword умирам от насилствена смърт; 2. обик. pass премалявам, прималявам; we were ~ ed with hunger премаляхме от глад; we were ~ed with cold умряхме от студ; 3. развалям (се), загнивам; 4. попарвам (за слана); ~ the thought! книж. боже опази! далеч съм от подобна мисъл!

perishable

- ['perishъbl] I. a 1. нетраен, подлежащ на разва ляне/загниване; 2. прен. краткотраен. II. п рl стоки, подлежащи на разваляне.

perished

- ['perisht] а 1. загинал; 2. изтощен; З. развален; разяден (за метал); 4. премръзнал.

perisher

- ['perishъ] n sl. досадник, неприятен тип.

perishing

- ['perishi¤] а разг. 1. нетърпим, силен (за студ); 2. прен. нетърпим, невъзможен.

peristalsis

- [,peri'staelsis] n физиол. перисталтика.

peristaltic

- [,peri'staeltik] а перисталтически.

peristyle

- ['peristail] n арх. перистил.

peritonaeum

- [,peritou'ni:ъm] peritoneum.

peritoneum

- [,peritou'ni:ъm] n анат. перитоний.

peritonitis

- [,peritou'naitis] n мед. перитонит.

periwig

- ['periwig] n ист. перука.

periwinkle

- ['peri,wi¤kl] n 1. бот. зимзелен (Vinca); 2. зоол. морски охлюв (Littorina); З. attr: ~ blue синьолилав.

perjure

- ['pъ:djъ] v refl юр. нарушавам клетвата си; лъжесвидетелствувам.

perjured

- ['pъ:djъd] а клетвопрестъпнически; вероломен.

perjurer

- ['ръ:djъrъ] n клетвопрестъпник, лъжесвидетел.

perjurious

- [ръ:'djuъriъs] а лъжлив, вероломен.

perjury

- ['ръ:djъri] n 1. юр. клетвопрестъпничество; лъ жесвидетелствуване; to commit ~ лъжесвидетелствувам; 2. вероломство.

perk

- [pъ:k] v обик. с up разг. 1. вирвам глава; перя се; опервам се; ококорвам се; 2. оживявам се, развеселявам се, ободрявам се; съвземам се (след болест); З. вирвам (глава- закачливо); наострям (уши - за куче); 4. издокарвам (се) (и refl). [pъ:k] perky. [pъ:k] sl обик. pl ськр. от perquisite.

perkiness

- ['pъ:kinis] n 1. напереност, нахалност; 2. живост; закачливост.

perky

- ['pъ:ki] a 1. жив, весел, закачлив, дяволит; 2. наперен, нахален.

perlite

- ['pъ:lait] n геол. перлит.

perm

- [ръ:m] n разг. 1. ськр. от permanent wave (вж. permanent 1.); 2. пермутация в спорт тото (за резултат от футболни cpeщu). [ръ:m] v sl.: to have o.'s hair ~ed правя си/къдря си косата на апарат.

permafrost

- ['pъ:rnъfrЈst] n вечна замръзналост (на почвата в полярните области).

permanence

- ['pъ:mъnъns] n неизменност; установеност; дълготрайност.

permanency

- ['pъ:mъnъnsi] n 1. permanence; 2. нещо постоянно; постоянно положение; щатна служба; постоянно присьствие (за човек).

permanent

- ['ръ:mъnъnt] 1. а постоянен, неизменен; дълготраен, перманентен; непрекъснат; ~ president доживотен председател; ~ repair текущ ремонт; ~ wave къдрене на апарат; ~ way жп. платно; 2. п къдрене на апарат.

permanently

- ['ръ:mъnъntli] adv постоянно; неизменно, трайно; завинаги; ~ appointed назначен на постоянна служба.

permanganate

- [pъ:'mae¤gъneit] n хим. перманганат.

permeability

- [,pъ:miъ'biliti] n 1. промокаемост; пропускливост; 2. физ. магнитна проницаемост.

permeable

- ['ръ:miъbl] а 1. промокаем (to, by); 2. физ. проницаем.

permeate

- ['pъ:mieit] v 1. просмуквам се, прониквам в, разпространявам се из, насищам (и с among, through, into); 2. прен. прониквам в, овладявам, обземам (through, among).

permeation

- [,pъ:mi'eishn] n просмукване, процеждане, инфилтрация.

permian

- ['pъ:miъn] геол. 1. a пермски; 2. n перм.

permissible

- [pъ'misibl] а допустим, позволен.

permission

- [pъ'mishn] n позволение, разрешение.

permissive

- [pъ'misiv] a 1. позволяващ, разрешаващ; ~ legislation закони, даващи дискреционни пълномощия на изпълнителната власт; 2. толерантен, снизходителен; ~ society общество, в което всичко е позволено.

permit

- [pъ'mit] v (-tt-) 1. позволявам, разрешавам; 2. допускам; давам възможност (и с of); tone which ~ted of no reply (повелителен) тон, който не търпеше възражение; weather ~ting при хубаво време; if time ~s ако ни стигне времето, ако имаме достатьчно време. ['pъ:mit] n 1. разрешение (писмено); позволително, разрешително; митническа бележка за пускане на стоки; 2. пропуск (документ).

permittivity

- [,pъ:mi'tiviti] n ел. 1. диелектрична константа; 2. диелектрична проницаемост.

permutation

- [,pъ:mju:'teishn] n 1. мат. пермутация; 2. промяна, изменение.

permute

- [pъ:'mju:t] v размествам, променям реда на.

pern

- [ръ:n] n зоол. осояд (Pernis apivorus).

pernicious

- [pъ:'nishъs] a 1. гибелен, вреден (за навик и пр.) (to); 2. ~ anaemia мед. злокачествена анемия.

pernickety

- [pъ'nikъti] а 1. разг. придирчив; прекалено прецизен/претенциозен; дребнав; 2. деликатен; бавен; изискващ много време (за работа).

perorate

- ['perъreit] v 1. завършвам реч; 2. разг. многоглаголствувам, ораторствувам.

peroration

- [,реrъ'reishn] n завършване на реч; заключение, заключителна част на реч.

peroxide

- [pъ'rЈksaid] n хим. 1. прекис (особ. кислородна вода); 2. attr оксижениран; ~ blond пренебр. изрусена блондинка. [pъ'rЈksaid] v изрусявам, оксиженирам (си) (косата).

perpend

- [pъ:'pend] v ост. обмислям, размишлявам.

perpendicular

- [,pъ:pъn'dikjulъ] I. a 1. геом. перпендикулярен (to); отвесен, вертикален; 2. много стръмен, почти отвесен; II. п 1. перпендикуляр; out of the ~ не отвесен; 2. отвес; З. перпендикулярно/отвесно положение; 4. арх. P. английска късна готика, готически стил. (1380-1520 г.).

perpendicularity

- ['pъ:pъn,dikju'laeriti] n перпендикулярност.

perpetrate

- ['pъ:pitreit] v извършвам (престьпление), правя (грешка); to ~ a pun изкалъпвам каламбур.

perpetration

- [,pъ:pi'treishn] n 1. извършване (на престьпление); 2. простъпка, нарушение.

perpetrator

- ['pъ:pitreitъ] n извършител, виновник (of).

perpetual

- [pъ'petjuъl] a 1. вечен; безкраен; постоянен; безспирен; 2. доживотен; З. бот. многогодишен; 4. разг. безконечен, безкраен, непрекъснат.

perpetuate

- [pъ'petjueit] v увековечавам, обезсмъртявам, прославям; запазвам навеки; refl продължавам рода си.

perpetuation

- [pъ:,petju'eishn] n увековечаване, обезсмъртяване, прославяне.

perpetuity

- [,pъ:pi'tju:iti] n 1. вечност; in ~ за вечни времена; 2. юр. имот и пр., получен за вечно ползуване; предаване за вечно ползуване; З. пожизнена рента.

perplex

- [pъ'pleks] v 1. обърквам, смущавам; озадачавам; 2. усложнявам, забърквам (вьпрос), утежнявам (стил).

perplexed

- [pъ'plekst] a 1. объркан, смутен; озадачен; 2. сложен, труден, объркан (за вьпрос).

perplexing

- [pъ'pleksi¤] а смущаващ, объркващ; озадачаващ; труден (за автор); сложен.

perplexity

- [pъ'pleksiti] n 1. недоумение, смущение; 2. затруднение, дилема.

perquisite

- ['pъ:kwizit] n 1. странична/случайна/допълнителна печалба/доход; 2. право; привилегия, прерогатив, преимущество; З. бакшиш.

perquisition

- [,pъ:kwi'zishn] n юр. обиск, претърсване; старателно разследване.

perron

- ['рerъn] n фр. арх. широки стълби, водещи към площадка пред параден вход.

perry

- ['peri] n питие от ферментирал сок от круши, крушеница.

perse

- [pъ:s] 1. а сивосинкав; 2. п сивосинкав цвят.

persecute

- ['pъ:sikju:t] v 1. преследвам, гоня, потискам (особ. убеждения); 2. тормозя; дотягам/додявам/досаждам на (with).

persecution

- [,pъ:si'kju:shn] n преследване, гонене.

persecutor

- ['pъ:sikju:tъ] n пpecлeдвaч,гoнитeл.

perseverance

- [,pъ:si'viъrъns] n постоянство, упоритост; настойчивост.

perseverant

- [,pъ:si'viъrъnt] а ряд. настойчив, упорит.

persevere

- [,pъ:si'viъ] v постоянствувам, упорствувам (in).

persevering

- [,pъ:si'viъri¤] а упорит, настойчив, неуморим.

persian

- [pъ:shn] I. а персийски; ирански; ~ blinds жалузи, щори; ~ lamb каракул, астраган; II. n 1. персиец; 2. персийски език; З. ангорска котка.

persiennes

- [pъ:si'enz] n pl фр. щори, жалузи.

persiflage

- [,pъ:si'fla:j] n фр. добродушни шеги, духовити закачки.

persimmon

- [pъ:'simъn] n бот. 1. вид сев.-ам. слива (подобна на фурма) (Diospyros virginiana); 2. японско дърво (Diospyros kaki).

persist

- [pъ'sist] v 1. настоявам, упорствувам (in s.th., in doing s.th.); if you ~ in heckling ако продължавате да апострофирате; 2. оставам, задържам се, запазвам се; the custom still ~s обичаят още съществува; to ~ with продължавам да работя упорито върху.

persistence

- [pъ'sistъns] n 1. упорство, упорствуане; упоритост; настойчивост; 2. запазване, продължаване; З. постоянство; продължителност.

persistency

- [pъ'sistъnsi] persistence.

persistent

- [pъ'sistъnt] а 1. упорит; настойчив; твърд; ~ thought натрапчива мисъл; 2. който продължава да съществува; непроменен; З. непроменлив, постоянен; повтарящ се (за процеси, тенденции); 4. биол. неокапващ; постоянен.

person

- [pъ:sn] n 1. лице (и грам.), човек; пренебр. тип, индивид, субект; young ~ млад човек (обик. жена); three ~s are missing изчезнали са/липсват трима души; some ~ said някoй (си) каза(л); any ~ всеки; what is a ~ to do? какво да прави човек? without respect of ~s безпристрастно, без оглед на личностите; in ~ лично; appearing in o.'s own/proper ~ явил се лично; 2. външен вид, външност; тяло, фигура; to have a commanding ~ имам величествена осанка/внушителен вид; to be neat about o.'s ~ спретнат съм; offences against the ~ юр. телесни повреди; З. личност; моето "аз"; 4. юр. личност; artiftcial/juridical/fictitious/legal ~ юридическа лич ност; natural ~ физическо лице; 5. лит. действуващо лице.

persona

- [pъ:'sounъ] n (pl -nae [-ni:]) лат. лице; to be ~ grata to/with добре гледан съм от, ползувам се с благоволението на (и дипл.); ~ non grata нежелано лице (и дипл.); in propria ~ лично.

personable

- ['ръ:snъbl] (u ['ръ:sъnъbl]) а красив, хубав, представителен.

personage

- ['ръ:snidj] (u ['ръ:sъnidj]) п 1. лице; 2. знатна/бележита личност; З. лит. действуващо лице; 4. ост. тяло; външност, външен вид.

personal

- ['pъ:sъnl] I. a 1. личен (и грам., юp.);интимен; ~ remark неприятна/хаплива забележка от личен характер; try not to be ~ гледайте да не отправяте лични нападки; ~ questions въпроси от интимен характер; ~ column част от вестник за лични обявления; ~ effects юр. лични вещи; ~ property юр. движими вещи/имущество; 2. телесен, физически (за красота); ~ appearance външност; to have a ~ interview with s.o. говоря лично с някого; З. извършен лично; the Prime Minister made a ~ appearance at the meeting министър-председателят се яви лично на събранието; II. п обик. рl жур. лични обявления.

personality

- [,pъ:sъ'naeliti] n 1. личност; индивидуалност; to be lacking in ~ безличен съм, липсва ми всякаква индивидуалност; 2. личен характер (на забележка); З. (изтъкната) личност; знаменитост; 4. обик. рl неприятни/пренебрежителни лични забележки.

personalization

- [,pъ:sъnъlai'zeishn] n олицетворяване, олицетворение.

personalize

- ['pъ:sъnъlaiz] v 1. придавам личен характер на; отпечатвам адреса си на (хартия за писма); слагам инициалите си на (кьрпа за нос, риза и пр.); 2. олицетворявам.

personally

- ['pъ:snъli] adv 1. лично; 2. колкото до мен, лично аз.

personalty

- ['pъ:snъlti] n юр. движимо имущество.

personate

- ['pъ:sъneit] v 1. театр. играя/изпълнявам ролята на; 2. олицетворявам; правя се/преструвам се на, представям се за.

personation

- [,ръ:sъ'neishn] n 1. театр. изпълнение (на роля); 2. юр. присвояване на чуждо име; З. въплъщение (на качество).

personator

- ['pъ:sъneitъ] n 1. театр. изпълнител; 2. самозванец, мошеник (който се представя за друг).

personification

- [pъ:,sЈnifi'keishn] n 1. олицетворяване; 2. олицетворение; въплъщение.

personify

- [pъ:'sЈnifai] v олицетворявам, въплъщавам; символизирам.

personnel

- [,pъ:sъ'nel] n фр. персонал; личен състав (и воен.); служители; ~ department отдел личен състав; ~ target воен. жива цел.

perspective

- [pъ'spektiv] n 1. перспектива (и прен.); in/out of ~ нарисуван/ненарисуван по правилата на перспективата; lacking in ~ прен. ограничен (за човек), to see things in their right ~ прен. виждам нещата в истинското им съотношение; 2. картина в перспектива; З. изглед (и прен.).

perspectively

- [pъ'spektivli] adv в перспектива; по правилата на перспективата.

perspicacious

- [,pъ:spi'keishъs] а книж. проницателен, прозорлив, предвидлив; остьр.

perspicacity

- [,pъ:spi'kaesiti] n книж. проницателност, прозорливост, предвидливост.

perspicuity

- [,pъ:spi'kju:iti] n книж. яснота, прегледност.

perspicuous

- [pъ'spikjuъs] а 1. ясен, прегледен, лесно разбираем; 2. с ясна мисъл (за човек).

perspiration

- [,pъ:spъ'reishn] n пот; потене, изпотяване; to be in a ~ изпотен съм; to break into (a) ~ избива ме пот.

perspiratory

- [pъ'spaiъrъtъri] а потен, причиняващ потене; отделящ пот.

perspire

- [pъ'spaiъ] v потя се, избива ме пот.

persuadable

- [pъ'sweidъbl] а податлив на убеждаване.

persuade

- [pъ'sweid] v убеждавам (of, that); увещавам, скланям, предумвам (to с inf, into с ger); I managed to ~ him out of this plan успях да го склоня да се откаже от този план.

persuasibility

- [pъ,sweisi'biliti] n податливост.

persuasion

- [pъ'sweijn] n 1. убеждаване; 2. убеждение; мнение; З. убедителност; 4. секта, вероизповедание; идеология; 5. шег. sl. вид, сорт; пол; националност.

persuasive

- [pъ'sweisiv] 1. а убедителен; 2. n довод; подбуда.

pert

- [pъ:t] а 1. оперен, устат; 2. шик; З. жив, игрив.

pertain

- [pъ'tein] v 1. принадлежа на, спадам към, свойствен съм на; 2. подобавам (to на); 3. отнасям се, имам връзка (to до, с); this does not ~ to my office това не e от моята компетентност.

pertinacious

- [,pъ:ti'neishъs] а упорит.

pertinacity

- [,pъ:ti'naesiti] n упорство, упоритост.

pertinence

- ['pъ:tinъns] n уместност.

pertinent

- ['pъ:tinъnt] a 1. уместен; 2. отнасящ се (to до).

perturb

- [pъ'tъ:b] v 1. смущавам, вълнувам, тревожа, обезпокоявам; 2. внасям смут, причинявам безредици в; З. астр. отклонявам (звезда) от орбитата.

perturbation

- [,pъ:tъ'beishn] n 1. смущаване, смущение, вълнение, тревога; 2. смут, суматоха, размирица; З. астр. пертурбация.

perturbed

- [pъ'tъ:bd] а развълнуван, смутен, разтревожен; разбъркан, в безпорядък.

pertussis

- [pъ:'tлsis] n мед. пертусис, коклюш.

peruke

- [pъ'ru:k] n ост. (дълга) перука.

perusal

- [pъ'ru:zl] n книж. прочит, внимателно прочи тане/преглеждане.

peruse

- [pъ'ru:z] v книж. 1. чета, преглеждам внимателно; 2. разглеждам внимателно.

peruvian

- [pъ'ru:vjъn] 1. а перуански; 2. п перуанец.

pervade

- [pъ'veid] v прониквам, разпространявам се из (и прен.), просмуквам се, проливам; обхващам; the feeling that ~ s the book чувството, с което e пропита книгата.

pervasion

- [pъ'veijn] n разпространение, проникване.

pervasive

- [pъ'veisiv] а проникващ; широко разпространен.

pervasiveness

- [pъ'veisivnis] n способност за проникване, разпространителна способност.

perverse

- [pъ'vъ:s] а 1. опърничав, своенравен, вироглав, опък; 2. перверзен, извратен; З. превратен, погрешен; ~ verdict юр. решение на съдебни заседатели в разрез с доказателствата/указанията на съдията.

perversion

- [ръ'vъ:shn] n извращение; извратеност, перверзия.

perversity

- [pъ'vъ:siti] n 1. опърничавост, своенравие; 2. перверзия, извратеност; З. превратност, погрешност.

perversive

- [pъ'vъ:siv] а покваряващ, нездрав; действуващ разложително.

pervert

- [pъ'vъ:t] v 1. изопачавам, извращавам; 2. погрешно прилагам/насочвам/използувам; З. развращавам, покварявам. ['pъ:vъ:t] n 1. ренегат; вероотстъпник; 2. (полово) извратен човек; дегенерат.

perverted

- [pъ:'vъ:tid] а 1. извратен; развратен; 2. заблуден, отклонен от правия път; З. изопачен, преиначен.

pervious

- ['pъ:viъs] а 1. проходим; пропускащ; проницаем, промокаем; 2. податлив (to на).

pesach

- ['peisa:k] Passover.

peseta

- [pъ'seitъ] n исп. пезета.

pesky

- ['peski] а разг. досаден, отегчителен; белялия.

peso

- ['peisou] n юж.-ам. пезо.

pessary

- ['pesъri] n мед. песар(ий).

pessimism

- ['pesimizm] n песимизъм, черногледство.

pessimist

- ['pesimist] n песимист.

pessimistic

- [,pesi'mistik] а песимистичен.

pest

- [pest] n 1. напаст (и прен.); 2. агр. вредител; garden ~s градински вредители (насекoми, мишки, охлюви); З. ост. мор, чума.

pest control

- ['pestkъn,troul] n агр. борба със селскостопански вредители.

pest-house

- ['pesthaus] n ист. лазарет, болница за чу мави/заразноболни.

pester

- ['pestъ] v отегчавам, досаждам, тормозя, вадя душата на, не оставям на мира; we were ~ed with mosquitoes непрекъснато ни хапеха комари.

pesticide

- ['pestisaid] n агр. пестицид, (химическо) средство за борба с вредители по растенията.

pestiferous

- [pe'stifъrъs] а 1. заразен; 2. вреден (и прен.); морално застрашаващ; опасен; З. разг. непоносим, дразнещ, досаден.

pestilence

- ['pestilъns] n заразна болест; епидемия, особ. чума; мор.

pestilent

- ['pestilъnt] а 1. смъртоносен; ост. заразен; 2. прен. зловреден, гибелен, опасен, пагубен (за учение и пр.); З. разг. досаден, отегчителен, невъзможeн.

pestilential

- [,pesti'lenshl] а 1. заразен; чумав; 2. (зло)вреден, гибелен, пагубен, морално застрашаващ; З. разг. крайно досаден, противен.

pestle

- [pesl] n чукало (на хаван). [pesl] v счуквам/стривам/служа си с чукало.

pet

- [pet] n 1. домашно галено животно; 2. галеник, любимец, галено дете; чедо, рожба. (и като обрьщение); my ~! милото ми! майче! she's a perfect ~ тя е сладурана/много обичлива; З. attr любим, обичан; ~ name галено име; such films are her ~ aversion шег. тя не може да понася такива филми. [pet] v (-tt-) 1. галя, милвам;2. глезя; З. разг. любя се; прегръщам. [pet] n лошо настроение, цупене; сръдня; to be in a ~ цупя се, сърдя се. [pet] v (-tt-) муся се, сърдя се, цупя се.

petal

- [petl] n бот. венчелистче.

petard

- [pe'ta:d] n 1. воен. ист. петарда; мина; 2. вид фoйерверк, петарда; to hoist with o.'s own ~ сам попадам в клопката си.

peter

- ['pi:tъ] v sl. обик с out постепенно изчезвам, смалявам се; изчерпвам се (за творческо вдъхновение; рудна жила).

peter's pence

- ['pi:tъzpens] n 1. ист. "лептата" на св. Петър (даньк, плащан на папата); 2. волни ежегодни пожертвования за папската хазна.

peter's penny

- ['pi:tъz'peni] Peter's pence.

petersham

- ['pi:tъshъm] n 1. (палто от) груб вълнен плат; 2. дебела рипсена панделка (за шапки, колани и пр.).

petiolate

- ['petiouleit] а бот. с дръжка.

petiole

- ['petioul] n бот. дръжка (на листo).

petit

- [pъ'ti:] фр. вж. petty 2.

petite

- [pъ'ti:t] а фр. дребничка, с приятна външност и хубава фигура (за жена), миньон.

petition

- [pi'tishn] n молба, петиция, заявление; юр. жалба, тъжба; to grant a ~ удовлетворявам молба; to send in a ~ подавам молба; ~ of appeal въззивна жалба; to file a ~ for divorce подавам молба за развод; ~ in bankruptcy заявление за фалит. [] v 1. отправям петиция; 2. подавам молба (пред сьда); З. моля се; ходатайствувам (for).

petitioner

- [pi'tishnъ] n 1. просител; 2. юр. ищец (особ. по бракоразводно дело).

petrel

- ['petrъl] n l. зоол. буревестник (сем. Procellariidae и Hydrobatidae); storm(y) ~ вид буревестник (Hydrobates pelagicus); 2. прен. смутител; конфликтна личност.

petrifaction

- [,petri'faekshn] n 1. вкаменяване; вкаменено състояние; 2. вкаменелост; З. прен. изумление, вцепененост, вцепенение.

petrify

- ['petrifai] v 1. вкаменявам (се); 2. прен. изумявам (се), вцепенявам (се) (от ужас, страх), слисвам (се).

petrochemical

- [,petrъ'kemikъl] n химикал, добит от бензин/нефт/газ.

petrochemistry

- [,petrъ'kemistri] n петрохимия, нефтoхимия.

petrodollar

- ['petrъ,dЈlъ] n петродолар.

petroglyph

- ['petrъglif] n (праисторическа) резба на камък.

petrography

- [pi'trЈgrъfi] n петрография.

petrol

- ['petrъl] n 1. бензин; ост. газ; нефт, нафта; 2. attr бензинов; ~ station бензиностанция.

petrolatum

- [,petrъ'leitъm] n aм. вазелин; вазелиново масло.

petroleum

- [pi'trouljъm] n 1. нефт, нафта; 2. газ, керосин; ~ jelly petrolatum; ~ car цистерна за течно гориво; ~ ship мор. танкер.

petrolic

- [pi'trЈlik] а бензинов; нефтен, от нефт.

petroliferous

- [,petrъ'lifъrъs] а геол. петролен.

petrology

- [pi'trЈlъdji] n петрология.

petronel

- [,petrъ'nel] n ист. вид карабина.

petrous

- ['petrъs] a 1. вкаменен; каменен; твърд като камък; 2. анат. слепоочен.

petticoat

- ['petikout] n 1. долна фуста, фустанела; 2. sl. "фуста", жена; рl женският пол; З. attr женски; Ї he is under ~ government той e под чехъл, у тях кокошка пеe; ~ government женско царство/господство; женско влияние в политиката.

pettifog

- ['petifЈg] v (-gg-) умишлено протакам, формализирам се; шиканирам.

pettifogger

- ['petifЈgъ] n 1. безскрупулен адвокат; 2. педант.

pettifoggery

- ['petifЈgъri] n умишлено протакане, формализиране; шиканиране.

pettifogging

- ['petifЈgi¤] pettifoggery. ['petifЈgi¤] a 1. койтo протака/бави; 2. дребнав, педантичен; З. нищожен, незначителен, маловажен.

pettiness

- ['petinis] n 1. дребнавост; 2. незначителност, маловажност.

pettish

- ['petish] а обидчив, раздразнителен, кисел.

petty

- ['peti] a 1. дребен, незначителен, маловажен; ~ cash дребни приходи/разноски; дребни пари; 2. ~ jury юр. редовни съдебни заседатели; ~ sessions (правораздаване в) мирови съд; З. дребнав; 4. в малък мащаб; с малък ранг/долен чин; ~ farmer/ bourgeoisie дребен селски стопанин/буржоазия; ~ officer мор. старшина.

petulance

- ['petjulъns] n сприхавост, раздразнителност, лошо настроение.

petulant

- ['petjulъnt] а сприхав, раздразнителен; капризен; кисел, в лошо настроение.

petunia

- [pi'tju:njъ] n бот. петуния.

pew

- [pju:] n 1. (преградена отстрани) църковна пейка; 2. запазено място/пейка в църква; З. разг. стол; take a ~ ! сядай! [pju:] v снабдявам (цьрква) с пейки.

pewit

- ['pi:wit] n 1. зоол. калугерица, попадийка (Vanellus vanellus); 2. викът на тази птица. ['pi:wit] n зоол. чайка смехулка (Larus ridibundus) (и ~ gull).

pewter

- ['pju:tъ] n 1. мет. пютър (сплав от калай и олово); 2. калаен съд; сьбир. калаени съдове; З. сп. разг. купа; 4. sl. халба и пр., дадена като награда.

peyote

- [pei'outi] n 1. бот. вид мексикански кактус (Lophophora); 2. мескалин (наркотик, предизвикващ халюцинации, приготвен от този кактус).

pfennig

- ['pfenig] n нем. пфениг.

phaeno-

- [] pheno-.

phaeton

- [feitn] n файтон (частен).

phage

- [feidj] ськр. от bacteriophage.

phagocyte

- ['faegousait] n биол. фагоцит.

phalange

- ['faelaendj] phalanx З.

phalangeal

- [,faelaen'djiъl] а анат. ставен, фалангеален, фалангов.

phalanger

- [fae'laendjъ] n зоол. австралийско торбесто животно (сем. Phalangeridae).

phalanstery

- ['faelъnstъri] n пол. фаланстер.

phalanx

- ['faelae¤ks] n 1. старогр. фаланга, сгъстен боен строй; 2. прен. неськрушим фронт, фаланга, здрава организация; З. анат., зоол. (обик. pl phalanges [fae'laendji:z]) става/кокалче на пръст, фаланга; 4. бот. сноп от тичинки, свързани със стъбълца; 5. ист. община в системата на утопичния социализъм на Фурие.

phallic

- ['faelik] а фалически.

phallus

- ['faelъs] n (pl -li [-lai], -es [-iz]) фалос.

phanariot

- [fae'naeriЈt] n ист. фанариот.

phanerogam

- ['faenъrЈ,gaem] n бот. явнобрачно растение.

phanerogamic

- [,faenъrou'gaemik] а бот. явнобрачен.

phanerogamous

- [,faenъ'rЈgъmъs] phanerogamic.

phantasm

- ['faentaezm] n 1. (при)видение; 2. илюзия; З. призрак, дух.

phantasmagoria

- [,faentaezmъ'gЈriъ] n фантасмагория.

phantasmagoric

- [,faentaezmъ'gЈrik] a фантасмагоричен, измислен, лъжлив.

phantasmal

- [faen'taezml] а призрачен.

phantom

- ['faentъm] n 1. фантом, призрак, привидение; 2. илюзия; (оптическа) измама; заблуда, продукт на въображението; З. тел. фантомна верига; 4. attr привиден; въображаем, илюзорен, недействителен.

pharaoh

- ['fЁъrou] n фараон.

pharisaic

- [,faeri'seiik] а евр. 1. ист. фарисейски; 2. прен. лицемерен.

pharisaical

- [,faeri'seiikl] pharisaic.

pharisaism

- ['faeriseiizm] n евр. 1. ист. фарисейство; 2. прен. лицемерие.

pharisee

- ['faerisi:] n евр. 1. ист. фарисей; 2. прен. лицемер.

pharmaceutic

- [,fa:mъ'sju:tik] a фармацевтичен, аптекарски.

pharmaceutical

- [,fa:mъ'sju:tikl] pharmaceutic.

pharmaceutically

- [,fa:mъ'sju:tikъli] adv фармацевтично, медикаментозно.

pharmaceutics

- [,fa:mъ'sju:tiks] n pl с гл. в sing фармация, фармацевтика.

pharmacist

- ['fa:mъsist] n фармацевт, аптекар.

pharmacologist

- [,fa:mъ'kЈlъdjist] n фармаколог.

pharmacology

- [,fa:mъ'kЈlъdji] n фармакология.

pharmacopoeia

- [,fa:mъkъ'pi:ъ] n 1. фармакопея; 2. домашна аптека.

pharmacy

- ['fa:mъsi] n 1. фармация, аптекарство, фармацевтика; 2. аптека.

pharos

- ['fЁъrЈs] n поет. фар, маяк (и прен.).

pharyngal

- [fъ'ri¤gl] a разположен във/на фаринкса/глътката/гърлото.

pharyngeal

- [,faerin'dji:ъl] pharyngal.

pharyngitis

- [,faerin'djaitis] n мед. фарингит.

pharynx

- ['faeri¤ks] n анат. фаринкс, глътка, гърло.

phase

- [feiz] n 1. астр. фаза, аспект; четвърт (на луната); 2. фаза, стадий, етап на развитие; период; З. ел. фаза; клема; 4. геол. фациес; 5. физикохим. съставна част на хетерогенна смес. [feiz] v 1. тех. извършвам на фази; 2. oсъществявам постепенно; phase in въвеждам постепенно/на етапи; phase out 1) постепенно изваждам от употреба/изтеглям; 2) преустановявам производство на етапи.

phased

- [feizd] а ел. сфазиран, който е във фаза.

phasic

- ['feizik] а фазов, стадиален.

phasing

- ['feizi¤] n ел. фазиране, фазировка, синфазност.

pheasant

- [feznt] n зоол. 1. фазан (Phasianus colchicus); 2. птица от сем. Phasianidae.

pheasant's eye

- ['fezъntsai] n бот. 1. гороцвет (Adonis); 2. бял нарцис (Narcissus poeticus); З. вид карамфил (Dianthus plumarius).

pheasantry

- ['fezъntri] n развъдник за фазани.

phenix

- [] phoenix.

pheno-

- ['fi:nou] pref свързан с бензол.

phenol

- ['fi:nЈl] n хим. фенол, карболова киселина.

phenology

- [fe'nЈlъdji] n фенология.

phenomena

- [] вж. phenomenon.

phenomenal

- [fi'nЈminl] a 1. фил. феноменален, осезаем; 2. свойствен на природните явления; З. разг. феноменален, изключителен, необикновен.

phenomenon

- [fi'nЈminъn] n (рl -ena [-inъ]) 1. явление (природно и пр.); 2. фил. феномен, субективно явление; З. разг. изключителен предмет/същество/явление; извънредно надарен човек, гений.

phew

- [fju:] int 1. облекчение ox! слава богу! 2. изненада ха! я! ай! З. отвращение у-у!

phi Beta Kappa

- ['fai'beitъ'kaepъ] n ам. най-старото дружество на студенти отличници.

phial

- ['faiъl] n стъкленица, шишенце (особ. за лекарство).

philadelphia lawyer

- [,filъ'delfjъ'lЈ:jъ] n красноречив и ловък адвокат, казуист.

philander

- [fi'laendъ] v флиртувам (за мьж).

philanderer

- [fi'laendъrъ] n донжуан, флиртаджия, любовчия.

philanthrope

- ['filъnҐroup] philanthropist.

philanthropic

- [,filъn'ҐrЈpik] а филантропически, човеколюбив; благотворителен.

philanthropism

- [fi'laenҐrъpizm] n филантропизъм, човеколюбие.

philanthropist

- [fi'laenҐrъpist] n филантроп, човеколюбец; благодетел.

philanthropy

- [fi'laenҐrъpi] n филантропия, човеколюбие; благотворителност.

philatelic

- [,filъ'telik] а филателен, марколюбителски.

philatelist

- [fi'laetъlist] n филателист, марколюбител.

philately

- [fi'laetъli] n филателия.

philharmonic

- [,fila:'mЈnik] 1. а филхармоничeн; 2. n симфоничен оркестър.

philhellenism

- [fil'helinizm] n гръкофилство, поддържане на гръцката освободителна борба против турците (1821-1832).

philippic

- [fi'lipik] n гр. филипика, изобличителна реч.

philistine

- ['filistain] n 1. библ. филистимлянин; 2. р. филистер, еснаф; простак. ['filistain] а 1. библ. филистимлянски; 2. р. филистерски, еснафски; просташки.

philistinism

- ['filistinizm] n филистерство, еснафщина; простащина.

phillumenist

- [fi'lu:mъnist] n събирач на кибритени етикети.

philologian

- [,filъ'loudjiъn] philologist.

philological

- [,filъ'lЈdjikl] a филологически.

philologist

- [fi'lЈlъdjist] n филолог.

philology

- [fi'lЈlъdji] n 1. филология; 2. ам. литературознание; З. ост. ученост; ученолюбивост; любов към литературата.

philomel

- ['filъmel] n поет. славей.

philomela

- [,filou'mi:lъ] Philomel.

philosopher

- [fi'lъsъfъ] n философ; natural ~ ост. физик; естествоизпитател, естественик.

philosopher's stone

- [fi'lЈsъfъz'stoun] n 1. философски камък (в алхимията); 2. прен. разковниче.

philosophical

- [,filъ'sЈfikl] а 1. философски; 2. спокоен; умерен; З. примирен.

philosophism

- [fi'lЈsъfizm] n софистика, лъжефилософия.

philosophize

- [fi'lЈsъfaiz] v 1. философствувам; пренебр. мъдрувам; правя се на философ; 2. разглеждам от философска гледна точка.

philosophy

- [fi'lЈsъfi] n 1. философия; natural ~ ост. физика; естествознание; 2. душевно спокойствие; уравновесеност.

philter

- ['filtъ] n любовен еликсир.

philtre

- ['filtъ] philter.

phiz

- [fiz] n sl. физиономия, мутра, сурат.

phizog

- ['fizЈg] phiz.

phlebitis

- [fli'baitis] n мед. флебит.

phlebotomy

- [fli'bЈtъmi] n мед. кръвопускане.

phlegm

- [flem] n 1. храчки, слуз; 2. флегма, апатичност, инертност, пълно безразличие; мудност.

phlegmatic

- [fleg'maetik] а флегматичен, инертен; муден, бавен.

phlegmy

- ['flemi] а слузест, съдържащ храчки.

phloem

- ['flouem] n бот. флоема, проводяща тъкан.

phlogistic

- [flЈ'djistik] a 1. мед. възпалителен; 2. хим. ост. свойствен на флогистона; огнен.

phlogiston

- [flЈ'djistъn] n хим. ост. флогистон.

phlox

- [flЈks] n бот. флокс.

phobia

- ['foubiъ] n болезнен/натрапчив страх, фобия.

phoebe

- ['fi:bi] n 1. мит. Феба; 2. прен. луната.

phoebus

- ['fi:bъs] n мит. Феб, Аполон.

phoenician

- [fi'nishiъn] I. а финикийски; II. n 1. финикиец; 2. финикийски език.

phoenix

- ['fi:niks] n 1. мит. феникс; 2. прен. образец на съвършенство (човек, предмет).

phonate

- [fou'neit] v ез. произнасям звук.

phonation

- [fou'neishn] n ез. фонация.

phone

- [foun] n фон. звук. [foun] разг. ськр. от telephone; to be on the ~ говоря по телефона; имам телефон, телефонен абонат съм. [foun] v телефонирам (на) (и с up).

phone-booth

- ['founbu:Ґ] n телефонна будка.

phone-box

- ['founbЈks] phone-booth.

phone-in

- ['founin] n рад., телев. активно предаване (повреме на което слушателите и зрителите задават вьпроси по телефона).

phoneme

- ['founi:m] n фон. фонема.

phonemics

- [fou'ni:miks] n pl с гл. в sing ез. фонология.

phonetic

- [fou'netik] а фон. фонетичен.

phonetician

- [,founi'tishn] n фонетик.

phoneticist

- [fou'netisist] phonetician.

phonetics

- [fou'netiks] n pl с гл. в sing фонетика.

phonetist

- ['founitist] n 1. фонетик; 2. привърженик на фонетичен правопис.

phonevision

- ['foun,vijn] n видеотелефония.

phoney

- ['founi] I. a sl. 1. фалшив; 2. съмнителен; мошенически; З. измислен, въображаем, фиктивен; 4. престорен; неискрен, външен; II. п 1. лицемер; лъжец; шарлатан; 2. предмет без стойност.

phonic

- ['founik] а 1. звуков; акустичен; 2. гласов.

phonics

- ['founiks] n pl с гл. в sing 1. акустика, звукотехника; 2. метод за преподаване на четене, който използува фонетичната стойност на графични съчетания.

phonogram

- ['founъgraem] n 1. символ на звук/сричка/ дума; 2. фонограма, звуков запис.

phonograph

- ['founъgra:f] n 1. фонограф; 2. ам. грамофон.

phonography

- [fou'nЈgrъfi] n 1. фонография; 2. стенографска система (на Питмън), стенография.

phonological

- [,founъ'lЈdjikl] a 1. фонетичен; 2. фонологичен.

phonology

- [fou'nЈlъdji] n 1. (историческа) фонетика; 2. фонология.

phony

- [] phoney.

phooey

- ['fu:i] int 1. отвращение y-y! 2. презрение ами! как не!

phosgene

- ['fЈzdji:n] n хим. фосген.

phosphate

- ['fЈsfeit] n хим. 1. фосфат; 2. pl фосфати, фосфорни торове (особ. калциевият фосфат); З. ам. вид газирана лимонада с няколко капки фосфорна киселина.

phosphatic

- [fЈs'faetik] и хим. съдържащ фосфорна киселина.

phosphide

- ['fЈsfaid] n хим. фосфид.

phosphite

- ['fЈsfait] n хим. фосфит.

phosphor

- ['fЈsfЈ:] n 1. phosphorus; 2. поет. зорница.

phosphorate

- ['fЈsfъreit] v хим. насищам с фосфор; съединявам с фосфор.

phosphoresce

- [,fЈsfъ'res] v фосфоресцирам.

phosphorescence

- [,fЈsfъ'resns] n фосфоресценция.

phosphorescent

- [,fЈsfъ'resnt] а фосфоресциращ.

phosphoric

- [fЈs'fЈrik] а хим. 1. фосфорен; 2. съдържащ петвалентен фосфор.

phosphorite

- ['fЈsfъrait] n минер. фосфорит.

phosphorous

- ['fЈsfъrъs] а хим. фосфорист.

phosphorus

- ['fЈsfъrъs] n фосфор.

phosphuretted

- ['fЈsfъ,retid] а свързан с фосфор.

phot

- [fЈt] n опт. фот.

photics

- ['foutiks] n pl с гл. в sing оптика.

photism

- ['foutizm] n псих. фотизъм.

photo

- ['foutou] разг. ськр. от photograph.

photo finish

- ['foutou'finish] n 1. оспорван край на състезание, при който победителят се установява чрез снимка на финиша; 2. много оспорвано състезание.

photo reconnaissance

- ['foutъre'kЈnesns] n aв. фотографическа рекогносцировка, рекогносцировка чрез въздушни снимки.

photobiotic

- ['foutoubai'Јtik] a биол. който може да живее само на светлина.

photocell

- ['foutousel] n фотоелемент, фотоклетка.

photochromy

- ['foutou,kroumi] n цветна фотография (като техника).

photocopy

- ['foutoukЈpi] n фотокопие. ['foutoukЈpi] v правя фотокопие (от).

photodrama

- ['foutou,dra:ma] n ам. игрален филм.

photoelectric

- ['foutoui,lektrik] а фотоелектрически; ~ cell photocell.

photoflash

- ['foutouflaesh] n (лампа) светкавица.

photogenic

- [,foutou'djenik] a фотогеничен.

photograph

- ['foutъgra:f] n снимка, фотография; to cake a ~ of s.o. снимам/фотографирам някого; to have o.'s ~ taken снимам се, правя си снимка, фотографирам се. ['foutъgra:f] v снимам, фотографирам; to ~ well излизам добре на снимка, фотогеничен съм.

photographer

- [fъ'tЈgrъfъ] n фотограф.

photography

- [fъ'tЈgrъfi] n фотография (процес).

photometer

- [fъ'tЈmitъ] n фотометър.

photomicrograph

- ['foutoumaikrъgra:f] n микрофотографическа снимка, микроснимка; микрофотография.

photomontage

- [,foutъmЈn'ta:j] n фотомонтаж.

photon

- ['foutЈn] n физ. фотон.

photophobia

- [foutъ'foubiъ] n мед. фотофобия.

photophore

- ['foutъfЈ:] n фосфоресциращ орган (у някои риби).

photoplay

- ['foutъplei] photodrama.

photoprint

- ['foutъprint] n фотокопие.

photosensitive

- ['foutъ,sensitiv] а светлочувствителен.

photostat

- ['foutoustaet] n фотостат.

photosynthesis

- [,foutъ'sinҐisis] n фотосинтеза.

phototelegraphy

- [,foutъti'legrъfi] n фототелеграфия.

phototube

- ['foutoutju:b] n фотоелемент.

phototype

- ['foutъtaip] n печ. 1. фототипия; 2. attr фототипен.

phrasal

- ['freizъl] а грам. фразеологически; фразов; ~ verb идиоматично съчетание на глагол и адвербиален елемент, фразеологичен глагол (напр. take up, put down).

phrase

- [freiz] n фраза (и муз.), израз, обрат; as the ~ goes както се казва; felicity of ~ изящен език; умение да се изказвам; in simple ~ на прост език, просто казано. [freiz] v 1. изразявам (с думи); 2. муз. фразирам.

phrase-book

- ['freizbuk] n разговорник (за туристи и пр.).

phrase-maker

- ['freizmeikъ] n фразьор, празнодумец.

phrase-monger

- ['freizmл¤gъ] phrase-maker.

phrase-mongering

- ['freiz,mл¤gъri¤] n 1. фразьорство, празнодумство; 2. attr фразьорски; склонен към фразьорство.

phraseman

- ['freizmъn] (pl -men) phrase-maker.

phraseologic

- [,freiziъ'lЈdjik] a фразеологичен, фразеологически.

phraseological

- [,freiziъ'lЈdjikъl] phraseologic.

phraseologist

- [,freizi'Јlъdjist] n фразьор, празнодумец.

phraseology

- [,freizi'Јlъdji] n фразеология.

phrasing

- ['freizi¤] n 1. начин на изразяване; формулировка, редакция (на пасаж, документ); 2. муз. фразиране, фразировка.

phratry

- ['freitri] n ист. фратрия.

phrenetic

- [fri'netik] а 1. буен, необуздан; 2. прекалено възторжен.

phrenic

- ['frenik] а анат. диафрагмен, диафрагмален.

phrenological

- [,frenъ'lЈdjikъl] a фpeнoлoгичecки.

phrenology

- [fre'nЈlъdji] n френология.

phrygian

- ['fridjiъn] 1. а фригийски; 2. п фригиец.

phthisic

- ['Ґaizik] а мед. туберкулозен.

phthisical

- ['Ґaizikъl] phthisic.

phthisis

- ['Ґaisis] n мед. (белодробна) туберкулоза.

phut

- [fлt] n свистене; пукане, спукване; to go ~ пуквам се; изгарям (за ел. крушка), спирам (за мотор); прен. провалям се, пропадам, фалирам.

phylactery

- [fi'laektъri] n 1. филактерия; 2. привидна набожност; to make broad o.'s ~ правя се на много набожен; З. талисман, амулет; 4. изк. лента с надпис.

phyllophagus

- [fi'lЈfъgъs] а зоол. листояден.

phylogenesis

- [,failъ'djenisis] n биол. филогенеза.

phylogeny

- [fai'lЈdjъni] phylogenesis.

phylum

- ['failъm] n (pl phyla ['failъ]) биол. тип.

physiatrics

- [fizi'aetriks] n pl с гл. в sing физиотерапия.

physic

- ['fizik] n 1. разг. лекарство, цяр; очистително; 2. лечение, медицина; ~ garden градина с билки. ['fizik] v (physicked) 1. давам (някому) лекарство, особ. очистително; 2. церя, лекувам.

physical

- ['fizikъl] а физически; материален; телесен; ~ exercises/sl. jerks гимнастика, гимнастически упражнения; ~ chemistry физикохимия; ~ education физкултура, физическо възпитание (като учебен предмет); ~ therapy физиотерапия; ~ science физика, химия и астрономия.

physician

- [fi'zishъn] n лекар, доктор.

physicist

- ['fizisist] n физик.

physics

- ['fiziks] n pl с гл. в sing физика.

physiognomist

- [fizi'Јnъmist] n физиономист.

physiognomy

- [fizi'Јnъmi] n 1. физиономия, лице; черти на лицето; 2. характерна особеност/черта; отличителна черта, прен. физиономия; З. физиогномия, физиогномоника.

physiography

- [fizi'Јgrъfi] n физиография; физическа география.

physiolgy

- [fizi'Јlъdji] n физиология.

physiological

- [,fiziъ'lЈdjikъl] a физиологически.

physiologist

- [fizi'Јlъdjist] n физиолог.

physique

- [fi'zi:k] n телосложение; фигура, външност; opганизъм; of poor ~ хилав, слаботелесен; of strong ~ здрав, як.

phytobiology

- [,faitъbai'Јlъdji] n фитобиология.

pi

- [pai] n 1. гръцката буква пи; 2. мат. пи. [pai] а уч. sl. набожен; мирен; хрисим, кротичък. [pai] pie .

pi-jaw

- ['paidjЈ:] n sl. прен. морал, лекция.

pia mater

- ['paiъ'meitъ] n лат. анат. мека мозъчна обвивка.

pianist

- ['piъnist] n пианист.

piano

- ['pjaenou] n пиано.

piano-player

- ['pjaenoupleiъ] n пианист.

piaster

- [pi'aestъ] n пиастър.

piastre

- [pi'aestъ] piaster.

piazza

- [pi'aetsъ] n 1. площад; 2. ам. веранда; З. галерия, аркада.

pibroch

- ['pi:brЈk] n шотл. (военна/погребална) музика за гайди.

pica

- ['paikъ] n печ. цицер. ['paikъ] n мед. извратен вкус.

picaninny

- [] pickaninny.

picaresque

- [pikъ'resk] а лит. приключенски (за романи от XVI-XVIII в.).

picaroon

- [pikъ'ru:n] n 1. мошеник; авантюрист; 2. пират, корсар; З. пиратски кораб.

picayune

- [pikъ'ju:n] n aм. 1. дребна (сребърна) монета; 2. малоценна вещ; З. attr дребен, незначителен, нищожен; малоценен.

piccalilli

- [pikъ'lili] n силно подправена туршия.

piccaninny

- [] pickaninny.

piccolo

- ['pikъlou] n муз. пиколо, пикола. ['pikъlou] а малък.

pick

- [pik] v 1. бера, късам (цветя, плодове); 2. избирам, подбирам; to ~ and choose придирчив съм; З. махам, изваждам; изчиствам (плат) от възли; оскубвам (кокошка и пр.); 4. къртя, разкъртвам; копая с кирка; издълбавам (дупка) с остър инструмент; 5. чопля, разчоплям; чистя (с нещо остро); to ~ a bone глождя кокал; to ~ a bone clean оглозгвам кокал; 6. разкъсвам; разнищвам, разчепквам (кьлчища), влача (вълна); 7. отварям (ключалка) с шперц; 8. кълва, клъввам; 9. открадвам; to ~ s.o.'s pocket обирам някого, открадвам нещо от джоба на някого; to ~ pockets джебчия съм; to ~ and steal върша дребни кражби; 10. ам. дърпам (струните на китара и пр.); 11. търся повод (за кавга и пр.); предизвиквам; Ї to ~ o.'s way/steps внимавам къде стъпвам/ходя, стъпвам/вървя предпазливо; to ~ s.o.'s brains използвам знанията на някого. pick at 1) ям неохотно, едва се докосвам до (храна); 2) заяждам се с, критикувам; pick off 1) откъсвам; 2) застрелвам един по един; pick on 1) избирам (някого) за нещо неприятно; 2) тормозя; задявам се/заяждам се с; pick out 1) избирам, подбирам; 2) откривам, разпознавам; to ~ out the winners налучквам победителите (при сьстезание), отгатвам кой ще победи; З) хващам (самолет и пр.- за прожектор); 4)разчитам, вниквам в смисъла на (текст), прен. разчепквам; 5) налучквам, изсвирвам по слух (мелодия); 6) очертавам; разнообразявам с друг цвят; green panels ~ed out with brown зелена ламперия с кафяви контури; pick over pick out 1); pick up 1) разкопавам с търнокоп; 2) вземам, вдигам, повдигам; изваждам, изтеглям (от вода и пр.); to ~ o.s. up ставам, повдигам се (след падане); to ~ up the gauntlet/glove прен. поемам ръкавицата; З) минавам/отивам да взема; вземам (пьтници - за влак и пр.); настигам, присъединявам се към; вземам (нещо оставепо на поправка и пр.); 4) събирам (разпилени неща); 5) научавам; (до)чувам; to ~ up a language научавам език от слушане/без сериозно учене; to ~ up bits of inforntation научавам нещо оттук-оттам; 6) придобивам (навик); 7) попадам на, купувам (нещо ценно, евтино); 8) попадам на (следа, даря), отново намирам (пьтека и пр.); 9) запознавам се случайно (with с); намирам, хващам (мьж - за проститутка); 10) купувам; 11) (при)хващам (болест); 12) започвам/подхващам отново; 13) възстановявам се, съвземам се, вървя към подобрение; ободрявам (се), подобрявам се (и за времето, тьрговия и пр.); оживявам се (за тьрговия); увеличавам се (за консумация и пр.); покачва ми се цената (за стока); his health and spirits ~ ed up здравето и настроението му се подобриха; she's ~ing up wonderfully тя се възстановява много бързо; to ~ up o.'s education попълвам празноти в образованието си; 14) припечелвам (нещо допълнително), докарвам си; to ~ up a packet печеля много, печеля луди пари; 15) хващам (самолет и пр. - за прожектор); улавям, долавям (и сигнали); 16) разбирам, схващам; 17) арестувам, хващам, прибирам; 18) засилвам се (за глас); 19) разтребвам; 20) ам. вдигам се, прен. събирам си багажа; 21) набирам скорост (и to ~ up speed); 22) сп. купувам, разменям (играч); 23) ам. сп. спечелвам, напредвам (с няколко метра и пр.); 24) ам. сп. движа се заедно с (в атлетическо сьстезание). [pik] n 1. кирка, търнокоп; мотика; 2. toothpick; З. ам. picklock; 4. муз. плектър. [pik] n 1. удар с кирка; 2. беритба, бране; З. избор; 4. елит, прен. цвят, каймак; the ~ of the basket/bunch най-доброто/хубавото; най-добрите. [pik] n текст. удар/прехвърляне на совалка.

pick-and-shovel

- ['pikъndshлvl] а ам. разг. труден, къртовски.

pick-me-up

- ['pikmiлp] n съживително/освежително питие; стимулиращо/ободрително лекарство.

pick-up

- ['pikлp] n 1. разг. случаен познат; 2. sl. случайно запознаване с намерение за полови връзки; З. sl. лице, взето на автостоп; лица, взети пътьом (от такси и пр.); 4. разг. подобрение; оздравяване; 5. разг. икономически подем; 6. авт. пикап; 7. физ., тех. ускорение; ускоряване; 8. мембрана, резонатор (на грамофон и пр.); 9. тех. звукоснимател, адаптер; предавателна тръба; датчик; 10. рад., телев. чувствителност; 11. pick-me-up; 12. аttr случаен; със случайни участници (за игра); ~ dinner набързо приготвен обед; ~ reading безразборно четене.

pickaback

- ['pikъbaek] adv 1. на гръб/рамене; to ride ~ on s.o. някой ме носи на гръб; 2. върху фургона; върху по-голяма кола/самолет. ['pikъbaek] n. to give s.o. a ~ нося /вземам някого на гръб.

pickaninny

- [pikъ'nini] n негърче.

pickax

- ['pikaeks] n гьрнокоп, кирка; пикел. ['pikaeks] v копая/разкопавам с търнокоп.

picked

- [pikt] а подбран, избран, най-добър; елитен.

picker

- ['pikъ] n 1. берач; 2. памукоберачка (машина); З. сортировач; 4. събирач, колектор (и на образци от минерали и пр.); Ї ~ of quarrels кавгаджия; ~s and stealers дребни крадци.

pickerel

- ['pikъrъl] n зоол. млада щука.

picket

- ['pikit] n 1. кол; 2. воен. застава; дежурно поделение; малък отряд; преден пост; З. стачен пост (и strike ~ ); ~ line, line of ~s стачен кордон; 4. демонстрант, участник в протестна демонстрация. ['pikit] v 1. закрепям с кол(ове); заграждам с колове; завързвам на кол; 2. воен. поставям постове; З. поставям/стоя на стачен пост; заграждам (завод и пр.) със стачни постове.

picket ship

- ['pikitship] n кораб/самолет, който охранява област; спасителен кораб/самолет.

picket-fence

- ['pikitfens] n ограда от колове.

picketboat

- ['pikitbout] n катер.

pickings

- ['piki¤z] n pl 1. остатъци, отпадъци; 2. дребни печалби (особ. придобити нечестно).

pickle

- [pikl] n 1. саламура; марината; 2. обик. pl туршия; З. тех. ец, киселина; разтвор за ецване/декапиране; 4. неприятно положение; to be in a fine/ nice/sad/sorry ~ загазил съм го, добре съм се наредил; 5. палаво дете, немирник. [pikl] v 1. слагам в саламура/марината, мариновам; правя туршия от; 2. тех. байцвам, ецвам; декапирам.

pickled

- [pikld] и 1. маринован; солен; от туршия; 2. sl. пиян, нафиркан.

picklock

- ['piklЈk] n 1. крадец, касоразбивач; 2. шперц, апашки ключ.

pickpocket

- ['pikpЈkit] n джебчия.

pickthank

- ['pikҐae¤k] n ост. угодник, мазник, подлизурко.

pickwickian

- [pik'wikiъn] a 1. in a ~ sense не в буквалния/пълния смисъл, на шега; 2. добродушен; щедър.

picky

- ['piki] а придирчив.

picnic

- ['piknik] n 1. пикник; 2. разг. нещо лесно/приятно; лесна работа; it's no ~ не е лесна работа; З. ам. солен/пушен преден свински бут. ['piknik] v (picnicked) участвувам в пикник; ям на открито/сред природата.

picnicker

- ['piknikъ] n участник в пикник.

picot

- ['pi:kou] n пико, шев за поръбване.

picotee

- [pikъ'ti:] n светьл карамфил с по-тьмни краища.

picric

- ['pikrik] а хим. пикринов.

pict

- [pikt] n ист. пикт (някогашен келтски жител на Шотландия).

pictogram

- ['piktъgraem] n 1. ез. пиктограма; 2. нагледна схема.

pictograph

- ['piktъgra:f] pictogram.

pictography

- [pik'tЈgrъfi] n ез. пиктография, картинно/ образно писмо.

pictorial

- [pik'tЈ:riъl] I. a 1. изобразителен; с/в картини; образен; 2. ез. пиктографски; З. илюстрован (за списание и пр.); 4. образен, живописен (за описание); II. п илюстровано списание.

pictorialize

- [pik'tЈ:riъlaiz] v ам. представям в/илюстрирам с картини.

picture

- ['piktshъ] n 1. картина, рисунка; фотография, снимка; портрет; 2. изглед, пейзаж; З. образ, изображение; въплъщение; he is the ~ of his father отрязъл e главата на баща си; to be/look the ~ of despair/health имам много отчаян/здрав вид; 4. красив човек/предмет/гледка; she is a perfect ~ красива e като картина; my garden is a ~ градината ми e красота; 5. представа; to form a ~ of представям си, съставям си представа за; 6. филм; рl кино; to be in ~s киноартист съм; работя във филмовата индустрия; 7. положение (на нещата); to be in the ~ 1) информиран/осведомен съм, в течение съм на нещата; 2) от важност/значение съм; to put s.o. in the ~ информирам някого, поставям някого в течение на нещата; out of the ~ без значение, несвързан с въпроса; get the ~ ? разбирате ли (какво е положението/каква е работата)? ['piktshъ] v 1. рисувам, изобразявам; 2. обрисувам, описвам (живо); З. представям си (to o.s.).

picture-book

- ['piktshъbuk] n детска книга с картинки.

picture-card

- ['piktshъka:d] n карти поп, дама, момче.

picture-goer

- ['piktshъgouъ] n кинолюбител.

picture-hat

- ['piktshъhaet] n широкопола дамска шапка.

picture-house

- ['piktshъhaus] n кино(театьр).

picture-palace

- ['piktshъpaelъs] picture-house.

picture-postcard

- ['piktshъpoustka:d] n илюстрована пощенска картичка.

picture-theatre

- ['рiktshъҐiъtъ] picture-house, -palace.

picture-window

- ['piktshъwindow] n широк прозорец.

picture-writing

- ['piktshъraitin] n ез. идеографско/образно/картинно писмо.

picturephone

- ['piktshъfoun] n видеотелефон.

picturesque

- [piktshъ'resk] a 1. живописен; 2. жив, образен, картинен (за стил); оригинален, интересен, ярък (за личност и пр).

picturize

- ['piktshъraiz] v 1. филмирам (роман и пр.); 2. представям в картини.

piddle

- [pidl] v 1. дет. правя пиш; 2. ост. пилея си времето.

piddling

- ['pidli¤] a дребен, незначителен.

piddock

- ['pidъk] n зоол. мидичка от рода Pholas.

pidgin

- ['pidjin] n опростен/неправилен говор на чужд език; местен вариант на английски/френски/холандски език в Западна Африка и Далечния Изток; that's not my ~ разг. не е моя работа, не ме интересува.

pie

- [pai] n 1. сврака; 2. вид кълвач (Pica pica). [pai] n 1. готв. пай (ястие от маслено тесто с различни видове пьлнеж), пирог; 2. sl. нещо чудесно, лесна работа; as easy as ~ много лесно; to have a finger in the ~ вземам (активно) участие в нещо; to have a finger in every ~ навирам се навсякъде; ~ in the sky празни надежди. [pai] n печ. куп размесени букви.

pie-eyed

- ['paiaid] а разг. пиян.

pie-faced

- ['paifeist] а ам. кръглолик; с размазана физиономия.

pie-plant

- ['paipla:nt] n ам. бот. ревен.

piebald

- ['paibЈ:ld] I. a 1. шарен, на петна (за кон и пр.); 2. прен. шарен, пъстър, разнообразен; най-различен; II. п кон и пр. на петна, шарен кон и пр.

piece

- [pi:s] n 1. парче; къс; отломка; откъслек (от книга и пр.); to break s.th. to ~s начупвам/разчупвам на парчета; in ~s счупен, на парчета; to come/fall/go to ~s разчупвам се; разпадам се; раздрънквам се; фалирам; западам; порутвам се; to take to ~s 1) разглобявам; 2) разпарям (рокля и пр.); to come/take to ~s разглобявам се; does this machine come/take to ~s? разглобява ли се тази машина? to go (all) to ~s прен. рухвам; съвсем се разстройвам; to pick/pull s.o. to ~s изяждам някого с парцалите, правя някого на пух и прах; ~ by ~ парче по парче; in one ~ цял, невредим; 2. тех. детайл, част; З. образец, пример, проява (и без превод); ~ of insolence нахалство; ~ of water езеро (изкуственo); 4. отделен предмет, бройка; парче (работа); ~ of clothing дреха; ~ of news новина; ~ of luggage парче багаж; nasty ~ of work мръсна интрига; to pay/sell by the ~ плащам/продавам на парче; ~ work работа, заплащана на парче; good/nice/honest ~ of work добре/добросъвестно свършена работа; a nice ~ of work he's done there добре e свършил тази работа (често upoн.); to make a ~ of work about s.th. вдигам голям шум за нещо; правя голяма история от нещо; 5. пренебр. човек; жена, момиче; saucy ~ нахалница, наперена жена; ~ of skirt вулг. жена, фуста; 6. воен. оръдие (и ~ of ordnance); ост. пушка; 7. монета; ~ of eight ист. испански долар; 8. картина; (късо) литературно/музикално произведение, пиеса, парче; sea ~ морски пейзаж; ~ of sculpture скулптура; to say o.'s ~ 1) казвам наизуст (стихотворение и пр.); 2) изказвам се, казвам си мнението, прен. казвам си урока; 9. фигура (при шах); пул (при таблa); 10. топ (хартия, тапети и пр.); определено количество (плат и пр.); 11. ам. вулг. полово сношение; жена при полово сношение; (all) of a ~ (with) еднакъв (с), лика-прилика (с); от един дол дренки; в пълно съответствие (с); ~ of the action ам. дял от работата/печалбата. [pi:s] v 1. съединявам; съшивам (и с together); закърпвам; снаждам; 2. текст. навързвам, засуквам (скьсанa нишка); piece in подкрепям, усилвам; piece on 1) снаждам, донаждам, наставям; прилепям; слепвам; 2) свързвам се, съответствувам; this story does not ~ on to the facts този разказ/ версия не отговаря на действителността; piece out 1) допълвам, донаждам; 2) свързвам, допълвам (разказ, теория); piece together 1) съединявам; залепвам; 2) прен. скърпвам; нагласявам; съгласувам; скалъпвам; свързвам (в едно цяло); комбинирам; they can't ~ themselves together не могат да се сработят/разберат; the whole of their conversation ~ d itself together in his mind целият им разговор се възстанови в ума му; he tried to ~ her together той се мъчеше да възстанови цялостния є образ; piece up 1) закърпвам: 2) заздравявам, прен. скърпвам; to ~ up a quarrel изглаждам спор, сдобрявам се.

piece de resistance

- [pi:,esdъrezi:'sta:ns] n фp. 1. главно ядене; 2. централна/важна точка; централен/главен експонат.

piece-goods

- ['pi:sgudz] n pl платове, тъкани в стандартни дължини.

piecemeal

- ['pi:smi:l] adv едно по едно; на части; постепенно. ['pi:smi:l] а направен парче по парче; откъслечен; безсистемен; неорганизиран.

piecrust

- ['paikrлst] n готв. кора от маслено тесто (за пай, пирог).

pied

- [paid] а пъстър, шарен, разноцветен; ~ piper (u P. Piper) магьосник-измамник; водач, който дава безотговорни обещания.

pied-a-terre

- [pieida:'tЁъ] n фр. (pl pieds-a-terre) временна квартира/жилище (в случай на нужда).

piedmont

- ['pi:dmъnt] геогр. 1. а разположен в полите на планина; 2. n поли на планина.

pier

- [piъ] n 1. вълнолом; кей, пристан; 2. стр. колона, стълб; контрафорс; стойка; пилон; З. стр. бик, мостова опора; 4. стр. част от стена между два отвора (врати, прозорци).

pier glass

- ['piъgla:s] n високо тясно огледало (между два прозореца).

pierage

- ['piъridj] n пристанищен налог/такса.

pierce

- [piъs] v 1. пронизвам (и прен.), промушвам, пробождам; продупчвам; набождам (и за зьб); 2. прониквам (в) (и прен.); процепвам, пронизвам (за звук, светлина и пр.); З. проумявам, прозирам, разгадавам; 4. засягам дълбоко, пронизвам; 5. начевам (бьчва вино); 6. to ~ through пронизвам; промушквам; прониквам през.

piercing

- ['piъsi¤] a 1. пронизителен, остър; 2. проницателен, остър.

pietism

- ['paiъtizъm] n 1. пиетизъм; 2. привидна/лицемерна набожност.

piety

- ['paiъti] n 1. набожност, благочестие; 2. уважение, пиетет; З. деяние, подбудено от набожност; 4. ам. общоприето вярване/отношение; ортодоксалност.

piffle

- [pifl] n разг. глупости, празни приказки. [pifl] v разг. дрънкам глупости; занимавам се с глупости; to ~ away o.'s time губя си времето с глупости.

piffling

- ['pifli¤] а празен, глупав, незначителен.

pig

- [pig] n 1. прасе, свиня; прасенце, свинче; свинско месо (особ. младо); in ~ прасна; 2. свинска кожа; З. прен. свиня; to make a ~ of o.s. преяждам, натъпквам се; 4. тех. слитък, блок, балванка, кюлче; 5. чугун; 6. sl. полицай, таен агент; when ~s (begin to) fly на куково лято; ~s might fly никак не e вероятно; стават и чудеса; in a ~s eye sl. съвсем не, разбира се, че не; ~s in clover парвенюта; to be/lie like ~s in clover живея си царски/на ален фес; to buy a ~ in a poke купувам нещо слепешката/без да гo видя; поемам задължение, без да преценя последствията. [pig] v (-gg-) 1. прася се, опрасвам се; 2. to ~ it живея като в кочина; тъпча се като свиня; to ~ together тъпчем се като в кочина.

pig Latin

- ['pig,laetin] n измислен/скалъпен жаргон.

pig-iron

- ['pigaiъn] n чугун на блокове.

pigboat

- ['pigbout] n sl. подводница.

pigbucket

- ['pigbлkit] n кофа за отпадъци от храна (за прасе).

pigeon

- ['pidjъn] n 1. гълъб (Columba livia); 2. sl. балама, лековерен човек; З. ам. sl. момиче, млада жена; 4. clay-pigeon; 5. pidgin.

pigeon pair

- ['pidjъn,рЁъ] n 1. близнаци момче и момиче; 2. две деца - момче и момиче.

pigeon's blood

- ['pidjъnzblлd] n pубиновочервен цвят.

pigeon's milk

- ['pidjъnz,milk] n полусмляна храна, с която гълъбите хранят малките си.

pigeon-breasted

- ['pidjъn,brestid] а мед. с кокоши гърди.

pigeon-hearted

- ['pidjъn,ha:tid] а страхлив, плах.

pigeon-hole

- ['pidjъnhoul] n 1. вратичка/преграда в гълъбарник; 2. преграда за писма и пр. в писалище/ картотека; З. категория. ['pidjъnhoul] v 1. слагам (документи и пр.) в преградка и ги забравям; 2. нареждам (писма и пр.) в прегради, картотекирам; З. класифицирам, определям; 4. отлагам разглеждането на; пращам в глуха линия.

pigeon-house

- ['pidjъnhaus] n гълъбарник.

pigeon-livered

- ['pidjъn,livъd] pigeon-hearted.

pigeon-toed

- ['pidjъntoud] а патрав.

piggery

- ['pigъri] n 1. свинарник, кочина (и прен.); 2. лакомия; З. упоритост, твърдоглавие; егоизъм.

piggish

- ['pigish] а 1. мръсен, разхвърлян; 2. лаком; З. упорит, твърдоглав; егоистичен.

piggy

- ['pigi] n 1. разг. свинче, прасенце; 2. attr подобен на свинче.

piggy bank

- ['pigi,bae¤k] n детска касичка (вьв форма на прасенце).

piggyback

- ['pigi,baek] pickaback.

pigheaded

- ['pighedid] а упорит, твърдоглав.

piglet

- ['piglit] n прасенце, свинче.

pigling

- ['pigli¤] piglet.

pigment

- ['pigmъnt] n пигмент. ['pigmъnt] v оцветявам, обагрям; пигментирам.

pigmental

- [pig'mentl] а пигментен.

pigmentary

- [pig'mentъri] pigmental.

pigmy

- [] pygmy.

pigskin

- ['pigskin] n 1. свинска кожа; 2. ам. sl. футболна топка; З. sl, седло.

pigsticker

- ['pigstikъ] n 1. ловец на глигани; 2. ловджийско вилообразно копие.

pigsticking

- ['pigstiki¤] n лов на глигани (с копие).

pigsty

- ['pigstai] n кочина (и прен.).

pigtail

- ['pigteil] n 1. плитка (коса); 2. руло тютюн (за дьвчене).

pigwash

- ['pigwЈsh] n помия (и прен).

pigweed

- ['pigwi:d] n бот. 1. куча лобода (Chenopodium); 2. щир (Amaranthus retroflexus).

pika

- ['paikъ] n безопашат заек (Ochotonidae).

pike

- [paik] n 1. копие; пика; 2. шип (на бастун). [paik] v промушвам/убивам с копие. [paik] n щука (Esox lucius). [paik] n 1. бариера; път с бариера (за сьбиране на пьтна такса); 2. ам. жп. линия. [paik] n остър планински връх (особ. в Северна Англия). [paik] v ам. разг. 1. тръгвам си ненадейно (out); 2. вървя.

pike perch

- ['paik,pъ:tsh] n бяла риба (Lucioperca).

pikelet

- ['paiklit] n кръгла чаена бисквита.

pikeman

- ['paikmъn] n ( pl -men) 1. копиеносец; 2. пазач на пътна бариера.

piker

- ['paikъ] n ам. 1. страхлив/предпазлив картоиграч/ борсов спекулант; 2. човек, който всичко върши на дребно; скръндза.

pikestaff

- ['paiksta:f] n 1. дръжка на копие; 2. бастун с шип.

pilaff

- [pi'laef] n пилаф.

pilaster

- [pi'laestъ] n арх. пиластьр.

pilau

- [pi'lЈ:] pilaff.

pilaw

- [pi'lЈ:] pilau.

pilch

- [piltsh] n триъгълна пелена.

pilchard

- ['piltshъd] n сардела (Sardina pilchardus).

pilcher

- ['piltshъ] pilch.

pile

- [pail] n 1. кол; 2. стр. пилон, стьлб. [pail] v забивам/набивам колове/пилони; заздравявам/укрепявам с колове/пилони. [pail] n 1. куп(чина), камара, грамада; 2. погребална клада; З. грамадно здание; група здания; 4. sl. пари, състояние; to make o.'s ~ забогатявам, натрупвам пари/сьстояние; 5. ел. батерия; 6. физ. ядрен реактор (и atomic ~ ). [pail] v 1. трупам (се), натрупвам (се); накамарявам (се), образувам камара (и с up, on); 2. натоварвам догоре; З. наблъсквам се, натъпквам cе; to ~ out of наизлизам от; 4. to ~ up натрупвам се, нараствам (за работа, разходи и пр.); 5. to ~ up блъскам (кораб) в скала/плитчина; сблъсквам се и се натрупвам един върху друг (за коли и пр:); причинявам сблъскване/катастрофа; to ~ arms воен. нареждам пушки на пирамида; to ~ it on преувеличавам; отрупвам с похвали; to ~ on the agony разг. описвам с всички грозни/жестоки подробности. [pail] n 1. косъм; пух; вълна; 2. текст. мъх; влас; ~ fabrics мъхнати тькани (кадифе и пр.). [pail] n ост. обратна страна на монета; cross or ~ ези- тура.

pile-dwelling

- ['paildweli¤] n наколно жилище.

pile-up

- ['рailлp] n разг. сблъскване на няколко коли; натрупване на коли при сблъскване.

piles

- [pailz] n pl хемороиди, маясъл.

pileus

- ['pailiъs] n бот. гугла на гъба.

pilfer

- ['pilfъ] v върша дребни кражби; пооткрадвам; отмьквам.

pilferage

- ['pilfъridj] n дребни кражби.

pilferer

- ['pilfъrъ] n крадец на дребно.

pilgrim

- ['pilgrim] n 1. поклонник, пилигрим; 2. странник, пътник; Ї the P. Fathers първите английски заселници пуритани в Америка ( 1620 г.).

pilgrimage

- ['pilgrimidj] n 1. поклонение, посещение на свети места; 2. дълго пътуване; З. земният живот на човека. ['pilgrimidj] v отивам на поклонение.

piliferous

- [pai'lifъrъs] а бот. мъхест, космат, власат.

pill

- [pil] n 1. хап(че); bitter ~ прен. горчив хап, неприятност, унижение; to gild/sugar/sweeten the ~ прен. подслаждам горчивия хап; a ~ to cure an earthquake капка в морето; 2. sl. топка (за тенис и пр.); З. sl. топовен снаряд; 4. рl билярд; 5. sl. неприятна личност; 6. the ~ противозачатъчно средство. [pil] v 1. давам хапче(та) на; 2. правя на хапчета/топчета; сплъстявам се на малки топчета (за плетена тькан); З. sl. гласувам против (някого) с черна топчица. [pil] v 1. ограбвам, (о)плячкосвам; 2. ост., диал. беля, обелвам.

pillage

- ['pilidj] n грабеж, ограбване, плячкосване; ост. плячка. ['pilidj] v ограбвам, плячкосвам; отдавам се на плячка и грабеж.

pillar

- ['рilъ] n 1. стълб, колона; стойка, опора; 2. мин. целик, предпазен стълб; З. прен. стълб, опора; 4. мор. пилерс; Ї to drive s.o. from ~ to post разкарвам/разигравам някого.

pillar-box

- ['pilъbЈks] n пощенска кутия.

pillbox

- ['pilbЈks] n 1. кръгла кутия за хапчета; 2. шапка без периферия; дамска шапка "токче"; З. воен. бункер.

pillion

- ['piljъn] n 1. леко дамско седло; възглавница/ леко седло за втори ездач; 2. място отзад на мотоциклет; to ride ~ возя се отзад на мотоциклет; ~ passenger пътник отзад на мотоциклет.

pillory

- ['pilъri] n позорен стълб (и прен.). ['pilъri] v приковавам на позорния стълб (и прен.).

pillow

- ['pilou] n 1. възглавница (за спане); to take counsel of o.'s ~ отлагам решението си за другия ден, преспивам, преди да взема решение; 2. тех. вложка; лагер; З. възглавница/подложка за изра ботване на дантела. ['pilou] v 1. слагам на/подпирам с възглавница; 2. служа за възглавница/подпора.

pillow-case

- ['piloukeis] n калъф(ка) за възглавница.

pillow-fight

- ['piloufait] n бой с възглавници.

pillow-lace

- ['pilouleis] n дантела, работена с чукчета; брюкселска дантела.

pillow-slip

- ['pilouslip] pillow-case.

pillule

- ['pilju:l] n хапче.

pilose

- ['pailous] а окосмен, космат.

pilosity

- [pai'lЈsiti] n окосменост, косматост.

pilot

- ['pailъt] n 1. лоцман; ост. кормчия; 2. ав. пилот, летец; З. водач, ръководител; командир; 4. тех. спомагателен механизъм; регулиращо/направляващо устройство; 5. ам. жп. cow-catcher; 6. ам. телев. предаване, с което се въвежда/рекламира серия от предавания; to drop the ~ отказвам се от доверен съветник. ['pailъt] v 1. направлявам, карам; 2. водя; прекарвам превеждам. ['pailъt] а опитен; контролен; помощен, спомагателен; ~ production опитно производство (преди да се пусне серийното).

pilot balloon

- ['рailъtbъ'lu:n] n метеор. пилотен балон.

pilot biscuit

- ['pailъtbiskit] n aм. сухар.

pilot bread

- ['pailъtbred] pilot biscuit.

pilot cloth

- ['pailъt,klЈҐ] n тъмносин вълнен плат за моряшки шинели.

pilot officer

- ['pailъt,Јfisъ] n младши лейтенант от авиацията.

pilot-engine

- ['pailъt,endjin] n жп. локомотив, който разчиства пътя пред влак.

pilot-fish

- ['pailъtfish] n зоол. лоцман (Naucrates ductor).

pilot-house

- ['pailъthaus] n лоцманска кабина.

pilotage

- ['pailъtidj] n 1. направляване; пилотиране; 2. възнаграждение на лоцман/пилот.

pilule

- ['pilju:l] pillule.

pimento

- [pi'mentou] n 1. бахар; 2. pimiento; ~ cheese сирене с червен пипер.

pimiento

- [pimi'entou] n пиперка, чушка.

pimp

- [pimp] n сводник. [pimp] v своднича.

pimpernel

- ['pimpъnъl] n бот. огнивче (Anagallis).

pimping

- ['pimpi¤] a 1. дребен, незначителен; 2. слабоват, болнав.

pimple

- [pimpl] n пъпка, пъпчица (по лицето и пр.); to break/come out in ~s излизат ми пъпки, пъпчасвам.

pimpled

- [pimpld] а пъпчив, пъпчасал.

pimply

- ['pimpli] pimpled.

pin

- [pin] n 1. топлийка, карфица; безопасна игла; фуркет, фиба; tie ~ игла за вратовръзка; 2. pl sl. крака; quick on o.'s ~s подвижен, лек, пъргав; to be weak on o.'s ~s едва се държа/крепя на краката си; З. кегла; 4. муз. ключ за настройване на струнен инструмент; 5. тех. шпилка; щифт; шплинт; цапфа; шенкелов болт; ос; 6. тех. пробойник, замба; 7. ел. контактен щифт; 8. буре (от около 20 л); 9. точилка; 10. щифтче/гвоздей в центьр на мишена; 11. голф пръчка на флагче; 12. мор. жегла; ~s and needles изтръпване на крайниците; to be on ~s and needles на тръни съм, седя като на тръни; you could have heard a ~ drop и муха да бръмне, щеше да се чуе. [pin] v (-nn-) 1. забождам, закачам, закрепвам с топлийка и пр. (to, on); 2. притискам (противник) (against a wall/fence до стена/ограда и пр.); pin down 1) притискам (under s.th.); 2) притискам, държа в отбранително положение; З) формулирам, изразявам, определям; събирам (миcлите cи); 4) накарвам (някого) да определи становището/ мнението си; to ~ s.o. down to a promise/an agreement накарвам някого да обещае/да се съгласи; 5) to ~ s.th. down to s.o. установявам точно кой е извършил/написал нещо; pin on 1) закопчавам, закачам; 2) to ~ o.'s faith on вярвам сляпо/осланям се напълно на; to ~ o.'s hopes on възлагам всичките си надежди на; З) приписвам (вина и пр.) на; pin up забождам, закачам (с топлийка и пр.).

pin money

- ['pin,mлni] n 1. пари за дребни разходи; 2. джобни пари (за сьпругaта).

pin-point

- ['pinpЈint] n 1. връх на топлийка; 2. нещо малко. ['pinpЈint] а 1. точен, прецизен; изискващ голяма точност на стрелба, много малък (за обект); 2. на точици (за плат и пр.). ['pinpЈint] v 1. воен. намирам/улучвам точно (обект); 2. определям точно; З. карам/правя да изпъкне; изтъквам.

pin-stripe

- ['pinstraip] 1. а текст. с тънки райета; 2. п (костюм от) плат на тънки райета.

pin-tuck

- ['pintлk] n дребни плисета/бастички.

pin-up

- ['pinлp] n снимка на хубаво момиче/кинозвезда и пр. (за окачване на стена); ~ girl хубаво момиче.

pin-wheel

- ['pinwi:l] n 1. детска книжна въртележка; 2. въртящо се огнено колело (фойерверк); 3. тех. колело със спици.

pinafore

- ['pinъfЈ:] n престилка; ~ (dress) сукман.

pinaster

- [pai'naestъ] n бот. средиземноморска пиния (Pinus pinaster).

pince-nez

- ['paensnei] n фp. пенсне.

pincer movement

- ['pinsъ,mu:vmъnt] pincers З.

pincers

- ['pinsъz] n pl 1. клещи, щипци (и pair of ~); 2. зooл. щипци (на рак и пр.); З. воен. клещи.

pincette

- [pin'sеt] n фр. пинцета.

pinch

- [pintsh] v 1. щипя, ощипвам; 2. притискам, стягам, стискам (за обувка); З. притеснявам, ограничавам, лишавам (и refl); to ~ o.s. лишавам се от необходимото, прен. стягам каиша; to ~ s.o. for food броя някому залъците; 4. живея оскъдно, правя големи икономии; to ~ and scrape for o.'s children отделям от залъка си/лишавам се заради децата си; 5. скъпя се, скъперник съм; 6. карам да се свие/сьсухри/измършавее; карам (някого) да изглежда измъчен; 7. геол. изклинвам се, стеснявам се (за жила и пр.); 8. sl. открадвам, задигам, свивам, отмъквам; 9. sl. арестувам, пипвам; 10. отчеквам, оронвам (млади пьпки, филизи) ( и с back, off, out); Ї when hunger ~es когато застърже гладът; to be ~ed for money нямам пари, не ми стигат парите. [pintsh] n 1. щипване, ощипване; 2. затруднение, нужда, лишение; притеснено положение; the ~ of poverty мизерията, нуждата; the ~ of hunger гладът; to be under the ~ of necessity принуден съм, няма накъде да мърдам; to feel the ~ бедствувам, мизерствувам; at/in a ~ в краен случай, ако стане нужда; when it comes to the ~ в решаващия/критичния момент, когато стане горещо; З. щипка, стиска (сол и пр.); 4. геол. изклиняване, изтъняване (на жила и пр.); 5. тех. лом; пост; 6. sl. арест(уване); 7. aм. внезапен обиск; 8. sl. кражба, отмъкване, задигане.

pinch-faced

- ['pintshfeist] а отслабнал, измършавял, с изпито лице.

pinch-hitter

- ['pintshhitъ] n ам. 1. бейзбол заместник-играч; 2. заместник (в случай на нужда).

pinchbeck

- ['pintshbek] n 1. томбак, сплав от мед и цинк (имитация на злато); 2. фалшиви накити/скъпоценности; имитация; З. attr фалшив, фалшифициран; подправен; изкуствен; долнокачествен.

pinched

- [pintsht] a 1. измъчен, измършавял, отслабнал, изпит (за лице); ~ with cold посинял от студ; ~ with hunger примрял/премалял от глад; 2. който е в нужда/натясно; in ~ circumstances в тежко положение, без пари, на зор; to be ~ for room живея в теснотия.

pinchers

- ['pintshъz] pincers.

pincushion

- ['pinkushn] n игленик, възглавничка за топлийки.

pindaric

- [pin'daerik] лит. 1. а пиндаров; със свободна метрическа структура (за ода, стих); 2. n обик. рl пиндарови строфи/оди.

pine

- [pain] n 1. бор, чам (Pinus); ctuster/maritime/sea/ star ~ пиния (Pinus pilaster); silver/Swiss ~ сребърна ела; Chile ~ monkey puzzle(s); 2. чам, чамов материал; З. pineapple. [pain] v 1. чезна, вехна, крея, линея (и с away); to ~ with grief топя се от скръб; 2. копнея, жадувам; скърбя, тъгувам (for, after).

pine marten

- ['pain,ma:tъn] n зоол. златка, горска куница (Mustela martes).

pine-beauty

- ['painbju:ti] n зоол. борова вечерница (пеперуда) (Sphinx pinaster).

pine-carpet

- ['painka:pit] pine-beauty.

pine-cone

- ['painkoun] n борова шишарка.

pine-needle

- ['painni:dl] n борова иглица.

pine-tree

- ['paintri:] pine 1.

pineal

- ['painiъl] а анат. шишарковиден; ~ body/gland епифизна жлеза.

pineapple

- ['pain,aepl] n 1. ананас; 2. воен. sl. ръчна граната/бомба.

pinery

- ['painъri] n l. парник за отглеждане на ананаси; ананасова градина; 2. борово насаждение/гора.

pinetum

- [pai'ni:tъm] n (pl -a [-ъ]) 1. борово насаждение; насаждение от различни иглолистни дървета; 2. научен труд върху иглолистните дървета.

pinfeather

- ['pinfeъ] n недоразвито перо на птица.

pinfold

- ['pinfould] n общински обор за заловен в чуждо пасище добитък. ['pinfould] v затварям в общински обор.

ping

- [pi¤] n свистене (на куршум); бръмчене (на комар); иззвъняване. [pi¤] v свистя, изсвистявам; бръмча, избръмчавам; звънтя, иззвънявам.

ping-pong

- ['pi¤pЈ¤] n тенис на маса.

pinguid

- ['pi¤gwid] а шег. тлъст, мазен.

pinhead

- ['pinhed] n 1. глава на топлийка; 2. нещо дреб но/незначително, дреболия; З. sl. глупак, глупчо.

pinhole

- ['pinhoul] n 1. много малка дупчица; точков отвор; 2. контакт (за лампа, телефон и пр.); ~ photography фотография без обектив.

pinion

- ['pinjъn] n 1. външна част/край на птиче перо/ крило; 2. махово перо; З. поет. крило. ['pinjъn] v 1. подрязвам крило на птица; 2. привързвам, притискам (рьце) към тялото; привързвам здраво (to). ['pinjъn] n тех. пиньон, малко водещо зъбно колело.

pink

- [pi¤k] а 1. розов; пембен; 2. с умерено левичарски убеждения; strike me ~! има си хас! как е възможно! to be tickled ~ приятно съм възбуден (от комплимент и пр.). [pi¤k] n 1. розов/пембен цвят; 2. бот. карамфил за бордюри (и garden ~ ) (Dianthus plumarius); З. връх, висша точка/степен; съвършенство; the ~ of perfection връх на съвършенството; in the ~ (of health) в отлично здраве, въплъщение на здраве; in the ~ of condition в отлична форма, напълно здрав; in the ~ of repair в пълна изправност; в отлично състояние; 4. червено/алено сако (нoсено при лов на лисици); ловец на лисици; 5. умерен левичар. [pi¤k] v боядисвам/оцветявам в розово; порозовявам. [pi¤k] v 1. мушвам, бодвам (сьс сабя и пр.); 2. украсявам с фестони/ажури, фестонирам; назъбвам; надупчвам със замба; поръбвам на пико (u to ~ out). [pi¤k] n зоол. млада сьомга. [pi¤k] v детонирам; тракам, потраквам (за мотор). [pi¤k] n мор. ост. платноходна гемия.

pink elephants

- ['pi¤k'elъfъnts] n pl халюцинации при делириум тременс/наркотично състояние.

pink gin

- ['pi¤k,djin] n джин с юж.-ам. подправка.

pink lady

- ['pi¤k,leidi] n вид коктейл (от джин, коняк, лимонов сок, сироп от нар, белтьк от яйце).

pink-eye

- ['pi¤kai] n мед. остър инфекциозен конюнктивит.

pinkie

- ['pi¤ki] n кутре, малък пръст. ['pi¤ki] pink.

pinko

- ['pi¤kou] sl. pink 5.

pinky

- ['pi¤ki] pinkie .

pinna

- ['pinъ] n 1. бот. листец от перест лист; 2. зоол. перка; крило; З. aнат. ушна мида.

pinnace

- ['pinis] n мор. 1. катер; 2. допълнителна лодка с няколко чифта гребла към военен кораб.

pinnacle

- ['pinъkl] n 1. островърха куличка, шпиц; кубе на покрив; 2. остър планински връх; З. кулминационна/връхна точка, най-висша степен, апогей, връх. ['pinъkl] v 1. украсявам с кулички/кубета; 2. прен. възнасям, поставям на пиедестал; З. ряд. съм/представлявам връхна точка на.

pinnate

- ['pinit] a 1. бот. перест; 2. зоол. крилат; криловиден.

pinnated

- [pi'neitid] pinnate.

pinner

- ['pinъ] n 1. ист. дамска шапка с увиснали краища от двете страни; 2. престилка с нагръдник.

pinnie

- ['pini] n дет. престилчица.

pinnigrade

- ['pinigreid] зоол. 1. а перконог; 2. n перконого.

pinniped

- ['piniped] pinnigrade.

pinny

- ['pini] pinnie.

pinochle

- ['pi:nъkl] n 1. вид игра на карти; 2. комбинация от дама пика и момче каро в тази игра.

pinocle

- ['pi:nъkl] punochle.

pinole

- [pi'nouli] n ам. (ястие от) царевично брашно (със захар и подправки).

pinon

- ['pinjъn] n 1. различни видове сев.-ам. иглолистни растения, пинии (Pinus parryana, Pinus edulis); 2. ядивни семена на тези растения.

pinprick

- ['pinprik] n 1. леко убождане; 2. незначителна/дребна неприятност; policy of ~s политика на непрекъснато дразнене на противника. ['pinprik] v 1. бодвам; 2. дразня.

pint

- [paint] n пинта (мярка за обем - англ. 0,56 л, ам. 0.47 л); a ~ of beer халба бира.

pint-size

- ['paintsaiz] а разг. мальк, мъничък.

pint-sized

- ['paintsaizd] pint-size.

pinta

- ['paintъ] рaзг. pint of (вж. pint).

pintado

- [pin'ta:dou] n зоол. 1. капски албатрос/буревестник (и ~ petrel); 2. токачка; З. вид скумрия (Scomberomorus malactus).

pintail

- ['pinteil] n зоол. 1. шилоопашата патица (Dafila acuta); 2. дива кокошка, пустинарка (Pteroples, Syrrhaptes).

pintailed

- ['pinteild] а с дълга остра опашка.

pintle

- [pintl] n тех. вертикална шарнирна ос; щифт, стьбло; шенкелов болт.

pinto

- ['pintou] 1. а на петна/точки; шарен, петнист; 2. п шарен/петнист кон.

pinworm

- ['pinwъ:m] n зоол. вид нематод (Enterobius vermicularis).

pinxit

- ['pi¤ksit] v лат. нарисувал (пред подписа на художник).

piny

- ['paini] а боров; обрасъл с бор.

piolet

- [pio'lei] n фр. пикел (на алпинист).

pion

- ['рaiъn] n физ. мезон.

pioneer

- [paiъ'niъ] n 1. пионер (и прен.), първи заселник/поселник; 2. инициатор, първи привърженик/изследовател; З. воен. сапьор; пионер; 4. биол. животно/растение, годно да се приспособи към нови (лоши) условия и да създаде нов екологичен цикъл; 5. attr пионерски. [paiъ'niъ] v 1. пионер съм, инициатор съм на; ръководя; 2. проправям път за; въвеждам (нови методи и пр.); З. заселвам.

pioneering

- [paiъ'niъri¤] а пионерски (и прен.).

pious

- ['paiъs] a 1. набожен, благочестив; 2. религиозен (не светски); З. лицемерно набожен; 4. ост. почтителен, който се отнася с уважение; 5. похвален; ~ effort похвален опит; Ї ~ fraud лъжа с безкористни подбуди, лъжа за нечие добро; ~ hope почти неизпълнима надежда.

pip

- [pip] n 1. вет. пипка (болест по птиците); 2. sl. лошо разположение; досада; to have/get the ~ не съм в настроение; he gives me the ~ не мога да го търпя/гледам, отвратителен ми е; З. неразположение. [pip] v (-pp-) раздразням; отвращавам. [pip] n 1. семка, зрънце (на ябьлка, портокал и пр.); 2. ам. sl. необикновен/чудо човек; чудо нещо. [pip] v (-pp-) чистя от семките. [pip] n 1. бройка, точка (на домино, карти и пр.); 2. ромбовиден сегмент от кората на ананаса; З. разг. звезда на пагон; 4. бот. отделна грудка от корен (на божур, момина сълза и пр.); отделно цветче (от сложен цвят). [pip] v (-pp-) 1. пиукaм (като пиленце/птиче); 2. пробивам, счупвам ( черупката - за пиле). [pip] n пиукане (и като сигнал на телефон и пр.). [pip] v (-pp-) sl. 1. прострелвам; ранявам; убивам; 2. побеждавам, надвивам; надхитрям; осуетявам плановете на; провалям (на изпит); to ~ at the post побеждавам/спечелвам в последния момент; З. пол. гласувам против, провалям в избoри; 4. to ~ out умирам. [pip] n название на буквата p (при сигнализация).

pip-pip

- ['pip'pip] int разг. довиждане.

pipage

- ['paipidj] n 1. тръбопровод; (такса за) прекарване по тръбопровод; 2. тръби.

pipal

- ['pi:pъl] n вид индийска смокиня (Ficus religiosa).

pipe

- [paip] n 1. тръба; тръбопровод; 2. анат. дихателна тръба; З. лула; the ~ of peace калюмет, лула на мира; to smoke the ~ of peace with s.o. помирявам се с някого; 4. свирка, кавал; дудук; пищялка; тръба (на орган); 5. мор. боцманска свирка; 6. рl гайда; 7. пеене, чуруликане; креслив/пронизителен звук/глас; 8. вид длъгнеста бъчва; мярка за течност - около 480 л; 9. геол. свиване на рудно тяло; тръбоподобна празнина; част от жила, богата на руда; 10. метал. всмукнатина, шупла; 11. ам. разг. лесна работа, нещо лесно; put that in your ~ and smoke it разг. пък ти казвам, пък ти ако щеш (го приеми), харесва ли ти или не, така е; to put s.o.'s ~ out засенчвам някого; карам някого да запее друга песен. [paip] v 1. свиря/изсвирвам на свирка/кавал и пр.; 2. водя/сьбирам със звука на свирка; З. мор. давам сигнал със свирка, посрещам/изпращам на борда със свирка (in, away); to ~ all hands to work давам общ сигнал за започване на работа; 4. свистя, свиря (за вятьр); пея, чуруликам; пиукам, писукам; говоря/пея с креслив глас, пищя; 5. разг. плача, рева (и to ~ o.'s eye); 6. украсявам с кант/фитилче (дреха); украсявам (торта) с шприц; 7. поставям тръби в; правя канализация/тръбопровод; отвеждам, каптирам ( вода); прекарвам по тръби/тръбопровод; 8. рад. препредавам ( музика и пр.); 9. размножавам растения (особ. карамфили) чрез резници/щеклини; 10. ам. sl. забелязвам; pipe away мор. давам сигнал за тръгване/отплуване; pipe down разг. 1) понижавам тона, заговорвам по-тихо; 2) ставам по-малко самоуверен/настойчив; ~ down! 1) по-тихо! 2) мор. слезте (от мачтите); приберете хамаците/прането; прибирайте се; свободни сте; pipe up 1) засвирвам; 2) разг. обаждам се; запявам; отварям си устата; заговорвам с тънък глас; З) мор. събирам със сигнал.

pipe major

- ['paip,meidjъ] n воен. водач на свирачи на гайда.

pipe organ

- ['paip,Ј:gъn] n муз. орган.

pipe-dream

- ['paipdri:m] n въздушна кула, празна надеж да.

pipe-fish

- ['paipfish] n зоол. морска игла (Syngnathus).

pipe-key

- ['paipki:] n ключ с куха цев (и piped-key).

pipe-laying

- ['paipleii¤] n ам. политически интриги/давления.

pipeclay

- ['paipklei] n 1. бяла глина за лули; глина/хума за боядисване в бяло; 2. воен. разг. (прекалено внимание на) външната изрядност. ['paipklei] v 1. боядисвам/избелвам с хума; 2. прен. издокарвам.

pipeline

- ['paiplain] n 1. тръбопровод, нефтопровод; 2. снабдителен/съобщителен канал; in the ~ в процес на обработка, пред завършване; в подготовка; който си чака реда.

piper

- ['paipъ] n 1. свирач; гайдар; кавалджия; 2. текне фес кон; З. gurnet; 4. ловджийско куче, приучено да примамва птици в примка; to pay the ~ понасям последиците; pay the ~ (and call the tune) който плаща, той и разпорежда.

pipestone

- ['paipstoun] n червена глина, от която индианците правят лули.

pipet

- [pi'pet] n пипетка, капкомер, гутатор.

pipette

- [pi'pet] pipet.

piping

- ['paipi¤] n 1. тръбопровод; водопровод; канализация; тръби; 2. гайтан, шнур, ширит; кант; З. гарнитура с шприц върху торта; 4. свирене; чуруликане, (птича) песен; 5. метал. всмукнатина, шупла; образуване на шупли; 6. размножаване чрез резници; резница от растение. ['paipi¤] а 1. писклив, пронизителен; свирещ, свистящ; 2. спокоен, мирен; the ~ times of peace идиличните мирни времена; Ї ~ hot много горещ, врял.

pipistrelle

- [pipi'strel] n зоол. кафяво прилепче (Vespertilio pipistrellus).

pipit

- ['pipit] n зоол. бъбрица (птица) (Anthus).

pipkin

- ['pipkin] n малко пръстено гърне.

pippin

- ['pipin] n 1. вид ябълка; 2. sl. нещо екстра; екстра/чудо човек.

pipsqueak

- ['pipskwi:k] n sl. 1. мухльо, мижитурка; 2. малка граната; З. раздрънкан мотоциклет.

pipy

- ['paipi] а 1. тръбовиден, тръбен; от тръби; 2. рязък, креслив.

piquancy

- ['pi:kwъnsi] n 1. пикантност (и прен.); 2. острота.

piquant

- ['pi:kwъnt] а пикантен (и прен.), остър.

pique

- [pi:k] v 1. засягам, накърнявам честолюбието (на); прен. убождам, бодвам; 2. възбуждам, раздразням (любопитство и пр.); възбуждам интереса/любопитството на; З. refl гордея се, надувам се, перча се (on, upon с). [pi:k] n засегнато честолюбие; чувство на незадоволено любопитство; to take a ~ against засягам се от; имам зъб на. ['pikei] n фр. текст. пике.

piquet

- [pi'ket] n карти пикет. [pi'ket] picket.

piracy

- ['pairъsi] n 1. морско разбойничество, пиратство; 2. плагиатство; нарушение на авторското право.

piragua

- [pi'raegwъ] n пирога (лодка).

piranha

- [pi'ra:njъ] n хищна юж.-ам. сладководна риба (род Serrasalmo).

pirarucu

- [pi,rarъ'ku:] n голяма юж.-ам. сладководна риба (Arapaima gigas).

pirate

- ['pairъt] n 1. морски разбойник, пират; 2. пиратски кораб; З. плагиатор; нарушител на авторското право; 4. (човек, който предава по) частна/ неофициална/черна радиостанция; 5. частен автобус, който конкурира големите автобусни линии. ['pairъt] v 1. пиратствувам, занимавам се с разбойничество; грабя, ограбвам; 2. издавам без разрешение на автора, нарушавам авторското право; З. aм. примамвам (служащ) на друга работа (с обещание за по-висока заплата); 4. предавам/работя на черна радиостанция.

piratic

- [pai'raetik] а 1. пиратски, разбойнически; 2. издаден без разрешение на автора.

piratical

- [pai'raetikl] piratic.

pirogue

- [pi'roug] piragua.

piruette

- [piru'et] n пирует (при балет). [piru'et] v въртя се на палци, правя пирует.

pis aller

- [pi:z'aelei] n фp. последно средство.

piscary

- ['piskъri] n 1. (право на) риболов; 2. зарибено езеро.

piscatorial

- [piskъ'tЈ:riъl] а риболовен; рибарски; рибен.

piscatory

- ['piskъtъri] piscatorial.

pisces

- ['pisi:z] n pl 1. Риби (сьзвездие и знак на зодиака); 2. зоол. клас риби.

pisciculture

- [,pisi'kлltshъ] n рибовъдство.

pisciculturist

- [pisi'kлltshъrist] n рибовъд.

piscina

- [pi'si:nъ] n (pl -nae [ni:]) n 1. рибарник; 2. открит плувен басейн в древноримска вила; З. умивалник (в олтарната ниша).

piscine

- ['pisi:n] n къпален/плувен басейн. [pi'sain] а рибен, риби.

piscivorous

- [pi'sivъrъs] а зоол. рибояден.

pish

- [pish] int тю! фу! пфу! [pish] v викам тю/пфу; отнасям се с пренебрежение (at към).

pisiform

- ['paisifЈ:m] а книж. граховиден.

pisolite

- ['paisъlait] n минер. пизолит, оолит.

piss

- [pis] v вулг. 1. пикая; изпикавам (се); напикавам; 2. to ~ off sl. 1) отивам си, махам се; 2) дразня, нервирам; ~ed off ядосан. [pis] n вулг. пикня, пикоч; пикаене.

piss-pot

- ['pispЈt] n вулг. нощно гърне.

pissed

- [pist] а вулг. пиян-залян.

pissoir

- [pi:'swa:] n фр. писоар.

pistachio

- [pis'taeshiou] n 1. чам-/шам-фъстък; 2. фъстъчен цвят.

pistil

- ['pistil] n бот. пестик.

pistol

- [pistl] n пистолет, револвер; пищов; to put a ~ to o.'s head тегля си куршума; to hold a ~ to s.o.'s head заплашвам някого с пистолет в ръка. [pistl] v (-ll-) стрелям/застрелвам с пистолет.

pistol-whip

- ['pistlwip] v (-pp-) бия с пистолет; нападам грубо.

pistole

- ['pistoul] n ист. пистола (испанска златна монета).

piston

- [pistn] n 1. бутало; 2. подвижна клапа на корнет-а-пистон.

pit

- [pit] n 1. ров, яма, трап, дупка; изкоп; 2. шахта, рудник; кариера; З. вълча яма, капан; to dig a ~ for s.o. прен. копая някому гроб; 4. the ~ адът, пъкълът; преизподнята (u the bottomless ~ ); 5. арена за бой на петли; 6. покрита яма за запазване на картофи и пр.; покрита със стъкло леха за ранни цветя и пр.; 7. вдлъбнатина, хлътналост; in the ~ of the stomach под лъжичката; 8. белег/дупчица от шарка; 9. метал. всмукнатина, кухина (на отливка), язва (от корозия); 10. авт. ремонтен канал; място за получаване на бензин, смяна на гуми и пр. при състезания; 11. театр. (зрителите в) задната част на партера; orchestra ~ място за оркестъра; 12. отдел на стоковата борса. [pit] v (-tt-) 1. покривам (се) с дупчици; ~ ted with smallpox сипаничав; 2. слагам (кaртофи и пр.) в яма; З. изправям един срещу друг (петли за борби) (against); 4. насьсквам, подстрекавам; to ~ o.'s strength against премервам силите си с; to ~ o.s. against heavy odds боря се срещу големи трудности; заемам се с трудна задача; 5. оставям вдлъбнатина след натиск (за подута тькан при заболяване). [pit] n костилка на плод. [pit] v (-tt-) вадя/изваждам костилките (на).

pit viper

- ['pit,vaipъ] n силноотровна американска змия (сем. Crotalidae).

pit-a-pat

- ['pitъpaet] int, adv тупа-лупа, туп-туп; тап-тап; с леки/бързи удари/стъпки; to go ~ туптя/разтуптявам се силно. ['pitъpaet] v туптя; топуркам; ситня.

pit-gas

- [] gas 4.

pitch

- [pitsh] n 1. смола; катран; зифт; 2. борова смола; to touch ~ имам работа със съмнителен човек; участвувам в съмнителна сделка; touch ~ and be defiled прен. с какъвто се събереш, такъв ще станеш. [pitsh] v покривам с катран/зифт; насмолявам, намазвам с катран. [pitsh] v 1. разпъвам (палатка); разполагам (лагер); установявам се (на лагер); 2. поставям, слагам, наpеждам; изправям, забивам (вратички за крикет и пр.); to ~ a ladder against a wall подпирам/изправям стълба на стена; З. ост. освен в рр нареждам, прегрупирам (войски на бойно поле); ~ed battle редовно сражение; решаваща битка; 4. павирам; покривам с калдъръм; 5. хвърлям, запокитвам, запращам, мятам; сп. подавам; to ~ hay on to a cart хвърлям/товаря сено на кола; 6. падам тежко, тупвам; 7. мор. клатя cе надлъжно; 8. люлея се равномерно (за автомобил, самолет); 9. муз. давам основен тон на, настройвам; 10. определям; придавам определена височина на; to ~ o.'s voice higher/lower повишавам/понижавам гласа си; to ~ o.'s aspirations too high прен. меря се много нависоко, хвърча на високо; 11. sl. разказвам; to ~ it strong преувеличавам, надувам нещата; 12. карти определям коз; 13. тех. захващам (cе), зацепвам (се); 14. спускам се, накланям се (за терен); 15. ам. продавам/рекламирам енергично; pitch forward строполясвам се (on to на); pitch in 1) залавям се (здраво) за работа; 2) ам. помагам (в обща работа); pitch into 1) нападам, нахвърлям се върху (някого) (с думи, удари); наругавам; 2) нахвърлям се на (храна), започвам да ям лакомо/като вълк; З) залавям се здраво за (работа); 4) падам в (нещо) с главата напред; pitch over прекатурвам се; pitch out изхвърлям навън; pitch upon избирам случайно; попадам на (подходящ човек и пр.). [pitsh] n 1. височина (на тон и пр.); 2. степен, ниво, уровен; to the highest ~ до крайния предел; the noise rose to deafening ~ шумът стана оглушителен; excitement rose to fever ~ вълнението стана трескаво/неудържимо; the highest ~ of glory върхът/апогеят на славата; at the lowest ~ of his fortunes в най-тежко/бедствено положение; to fly at a high ~ прен. хвърча нависоко, имам големи амбиции; З. сп. подаване, хвърляне; хвърлей; 4. мор. надлъжно кла тене, люлеене; the ship gave a ~ корабът заби нос във вълните; 5. постоянно/обичайно място (на уличен продавач, просяк и пр.); to queer s.o.'s ~ разг. обърквам някому плановете, подливам някому во да, слагам някому динена кора; 6. крикет част от игрището между вратичките; мястото, къдетo топката се удря в земята; 7. игрище (за хокей, футбол и пр.); 8. склон, спуск, скат; полегатост, ъгъл на наклона; 9. тех. стъпка (на резба и пр.); модул; 10. ам. търговска реклама; 11. игра на карти, при която първата карта, която се играе, става коз.

pitch-and-toss

- ['pitshъn'tЈs] n игра на целене с монети.

pitch-black

- ['pitshblaek] а черен като катран/смола.

pitch-blende

- ['pitshblend] n минер. пехбленда, уранинит.

pitch-dark

- ['pitshda:k] а съвсем тьмен; тъмен като в рог.

pitch-pine

- ['pitshpain] n смолист бор (Pinus palustris, Pinus rigida).

pitch-pipe

- ['pitshpaip] n свирка камертон.

pitch-stone

- ['pitshstoun] n минер. ретинит.

pitcher

- ['pitshъ] n (глинена) кана, стомна; Ї little ~s have long ears децата всичко чуват. ['pitshъ] n 1. сп. играч, който подава/хвърля топката; 2. паве; камък за калдъръм; З. уличен продавач.

pitcher plant

- ['pitshъ,pla:nt] n насекомоядно растение (Nepenthes, Sarracenia).

pitchfork

- ['pitshfЈ:k] n 1. вила (зa сено); 2. камертон. ['pitshfЈ:k] v 1. хвърлям с вила; 2. назначавам на не подходяща/твърде отговорна длъжност (into).

pitchman

- ['рitshmъn] (pl -men) ам. pitcher2 З.

pitchy

- ['pitshi] a 1. смолист; катранен; 2. черен като смола катран.

pitcoal

- ['pitkoul] n каменни въглища.

piteous

- ['pitiъs] а жалък, плачевен; възбуждащ състрадание; сърцераздирателен.

pitfall

- ['pitfЈ:l] n 1. вълча яма; 2. прен. капан, клопка.

pith

- [piҐ] n 1. сърцевина на растение; бялата мека част на портокалова кора и пр.; вътрешна ципа на портокал и пр.; 2. прен. същина, същност; значение, важност; the ~ and marrow of същината на; of ~ and moment от голямо значение, много важен; З. гръбначен мозък; 4. енергия, сила, жизненост. [piҐ] v 1. убивам (животно) чрез прекъсване на гръбначния мозък; 2. изваждам сърцевината на (растение).

pithead

- ['pithed] n вход на каменовъглена мина.

pithy

- ['piҐi] а 1. със сърцевина; гьбест; 2. силен, енергичен; жизнен; З. съдържателен, сбит и смислен.

pitiable

- ['pitiъbl] а 1. жалък, клет, жалостен; достоен за съжаление; 2. жалък (за опит и пр.).

pitiful

- ['pitiful] a 1. pitiable; 2. състрадателен, милостив, жалостив.

pitiless

- ['pitilis] а безжалостен, безмилостен, безсърдечен.

pitman

- ['pitmъn] n (pl -men) 1. миньор; 2. pl -mans ам. тех. съединителен прът, мотовилка.

pittance

- ['pitъns] n оскъдна заплата/надница/рента/помощ; прен. подаяние.

pitter-patter

- ['pitъpaetъ] n тропане, трополене; тракане.

pituitary

- [pi'tjuitъri] I. a 1. анат. хипофизен; ~ gland хипофиза; 2. слизест, лигав; II. п 1. анат. хипофиза; 2. екстракт от хипофизата.

pity

- ['piti] n милост, състрадание, жал, съжаление; it is a ~ жалко; it is a thousand pities много жалко; to have/take ~ on s.o. смилявам се над някого; съжалявам някого; the more's the ~ толкова по-зле; колко жалко; for ~'s sake! моля ви се! за бога! the ~ is that трябва да се съжалява, че. ['piti] v съжалявам (някого); he is to be pitied той e за съжаление/оплакване.

pitying

- ['pitii¤] а състрадателен, изпълнен със състрадание.

pivot

- ['pivъt] n 1. ос на въртене, опорна точка; 2. тех. прът, стъбло; шарнирен болт; З. прен. център; the ~ on which the whole question turns същината на въпроса. ['pivъt] v 1. въртя се (on); 2. поставям върху ос център; поставям ос център на; З. прен. завися, въртя се (on).

pivotal

- ['pivъtl] a 1. осов; 2. прен. централен, основен, кардинален, главен.

pix

- [piks] pyx. [piks] n разг. кино.

pixie

- ['piksi] n 1. малка фея/самодива; игрив малък дух магьосник; 2. аttr палав, пакостлив.

pixilated

- ['piksileitid] а ам. 1. малко смахнат; ексцентричен; чудат; 2. sl. пиян.

pixillated

- ['piksileitid] pixilated.

pixy

- ['piksi] pixie.

pizazz

- [pъ'zaez] n ам. 1. привлекателност; 2. жизненост.

pizza

- ['pi:tsъ] n ит. готв. пица, гарнирана пита.

pizzazz

- [pъ'zaez] pizazz.

pizzle

- [pizl] n 1. пенис на животно; 2. камшик от пенис на бик.

placable

- ['plaekъbl] а добродушен, кротък, незлобив.

placard

- ['plaekъd] n 1. плакат, афиш; 2. табелка. ['plaekъd] v 1. афиширам; 2. поставям плакати/афиши.

placate

- [plъ'keit] v 1. омиротворявам; успокоявам; 2. сдобрявам, помирявам; З. спечелвам благоразположението на, предразполагам.

placatory

- [plъ'keitъri] а омиротворителен; успокоителен; помирителен.

place

- [pleis] 1. място; in ~ 1) на място; уместно; 2) уместен, подходящ; out of ~ 1) не на място; неуместно; 2) неуместен, неподходящ; in ~s на места, тук-там; in ~ of вместо, наместо; in the first/second ~ на първо/второ място, първо/второ; in the next ~ по-нататък; след това, после; six ~s were laid масата беше сложена за шест души; before I leave this ~ преди да си тръгна оттук, преди да си отида; all over the ~ навсякъде; some ~ някъде; any ~ някъде, къде да е; in another ~ парл. в Камарата на лордовете/общините; the other ~ шег. Оксфорд (употребено в Кеймбридж), Кеймбридж (употребено в Оксфорд); to take o.'s ~ заемам мястото си, сядам; to fill/take the ~ of замествам, заемам мястото на; to give ~ to отстьпвам място на, бивам последван/заместен от; to have a soft ~ in o.'s heart for питая/имам добри/нежни чувства към; обичам; there is no ~ like home у дома си е най-хубаво; 2. (подходящ) момент/място/време; this is not the ~ to не му е сега времето да, сега не е моментът да; З. място, сграда (за определена работа, цел); заведение; ~ of worship църква, храм; ~ of business кантора; ~ of residence жилище, дом, местожителство; ~ of arms плацдарм; ~s of amusement увеселителни заведения; 4. дом, квартира, жилище; имение; ~ in the country вила; come to my ~ елате у дома/у нас; 5. селище; град; село; 6. площад; улица (в названия); 7. положение, ранг; to know o.'s ~ знам си мястото, държа cе почтително; to keep s.o. in his ~ държа някого на разстояние, принуждавам някого да се държи почтително; to put s.o. in his (proper) ~ поставям някого на мястото му; to put o.s. in s.o.'s ~ поставям се в положението на някого; 8. служба, работа, място; длъжност; задължение; право; out of a ~ без работа, безработен; it is not my ~ to не е моя работа/мое задължение да, нямам право да; 9. пасаж, място (в книга и пр.); 10. сп. едно от първите три места (в сьстезание); 11. мат. знак; calculated to five decimal ~s изчислено до петия десетичен знак; to take ~ ставам, случвам се; състоя се; to go ~s (and see things) пътувам, обикалям, виждам света; to go ~s, to get some ~ преуспявам. [pleis] v 1. поставям, слагам, полагам; помествам; намествам; to ~ in the clearest light прен. хвърлям обилна светлина върху, осветлявам всестранно; to ~ a question before поставям въпрос пред; to ~ a price поставям цена, оценявам; to be awkwardly ~d намирам се/съм в неудобно/неприятно положение; to ~ sentries воен. разставям часови; to ~ an order правя поръчка (with); to ~ o.'s balls skilfully in tennis умело разпределям ударите си при тенис; 2. настанявам, назначавам; намирам място на/за; to ~ a book with a publisher намирам издател за книга, уговарям издаването на книга; the play has been ~d пиесата е приета за поставяне; З. влагам, инвестирам; пласирам; to ~ a bet залагам (при сьстезание); 4. определям местoположението/времето/мястото на; отнасям към определени обстоятелства/дадена категория; определям какъв е; спомням си; I know his face but I can't ~ him лицето му ми е познато, но не мога да си спомня откъде го познавам; he was a difficult man to ~ трудно беше да се определи какъв човек е; 5. сп. класирам; to be ~d класирам се (на едно от първите места); 6. муз. поставям (глас); to ~ confidence in гласувам доверие/доверявам се на.

place setting

- ['pleis,seti¤] n чинии и прибори за едно лице (на маса).

place-card

- ['pleiska:d] n картичка с обозначение на мястото на госта (при банкет и пр.).

place-hunter

- ['pleishлntъ] n службогонец, кариерист.

place-kick

- ['pleiskik] n футб. удар от място.

place-name

- ['pleisneim] n географско название/име.

placebo

- [plъ'si:bou] n 1. безвредно лекарство, без истински лечебен ефект, предписано, за да се успокои пациентът; безвредно вещество, употребявано при проверка на действието на лекарство; 2. цьрк. за упокойна молитва.

placeman

- ['pleismъn] (pl men) place-hunter.

placement

- ['pleismъnt] n 1. поставяне, слагане; 2. назначение; З. (место)положение; 4. разположение; порядък; ред; 5. влагане, вложение; 6. футб. (по ставяне на топката на земята за) удар от място; ~ test проверочен изпит за определяне в какъв клас да бъде приет ученик.

placenta

- [plъ'sentъ] n (pl -tas [-tъz] , -tae [-ti:]) 1. анат. плацента, последък; 2. бот. семенник.

placer

- ['pleisъ] n сп. победител в състезание.

placet

- ['pleisit] n лат. глас на одобрение/съгласие (в цьрковно, университетско сьбрание).

placid

- ['plaesid] а спокоен, тих; кротък; ведър.

placidity

- [plъ'siditi] n спокойствие; ведрост.

placket

- ['plaekit] n 1. разрез на дамска пола (за обличане); 2. джоб при разреза на пола; З. ост. фуста; жена.

placoid

- ['plaekЈid] а зоол. люспест; плочест.

plafond

- [plъ'fЈ:n] n фр. 1. (украсен) таван; 2. карти бридж плафон.

plagiarism

- ['pleidjiъrizm] n плагиатство.

plagiarist

- ['pleidjiъrist] n плагиатор.

plagiarize

- ['pleidjiъraiz] v плагиатствувам.

plagiary

- ['pleidjiъri] 1. plagiarism; 2. ост. plagiarist.

plague

- [pleig] n 1. чума; мор; холера; a ~ take him! чумата да го тръшне! 2. разг. бич, напаст, наказание; прен. епидемия; каламитет; З. неприятност, досада, безпокойство. [pleig] v 1. заразявам, поразявам (with); 2. тормозя, вадя душата на (with).

plague-spot

- ['pleigspЈt] n 1. петно от чума; 2. място, където има чума/холера; З. прен. източник на зараза/развала.

plaguesome

- ['pleigsъm] а разг. неприятен, досаден.

plaguey

- ['pleigi] а неприятен, досаден, проклет.

plaguy

- ['pleigi] plaguey.

plaice

- [pleis] n зоол. писия (Pleuronectes).

plaid

- [plaed] n 1. шотландски кариран плат; 2. шотландско наметало от кариран плат.

plain

- [plein] n 1. равнина, поле; 2. лицева плетка. [plein] а 1. ясен, разбираем, понятен; явен; ~ as a pikestaff/as daylight/as the day/as the nose on your face/as the sun at noonday ясно като бял ден, от ясно по-ясно, съвършено очевидно; to make s.th. ~ разяснявам нещо; in ~ English/Saxon на прост език; ясно, недвусмислено; направо; in ~ languageнешифрован; 2. обикновен, прост; ~ clothes цивилни дрехи (особ. нa полицaй); ~ cook готвач за обикновени менюта; ~ sailing плаване без трудности; прен. лесна работа; З. прям, откровен, искрен; ~ dealing откровеност, прямота; to be ~ with s.o. искрен/прям съм към някого; 4. едноцветен, без шарки; неоцветен; 5. обикновен (за лице), ни хубав, ни грозен. [plein] adv ясно, недвусмислено. [plein] adv ам. съвсем, направо; it ~ galled me направо ми беше противно. [plein] v ост. плача; оплаквам.

plain chocolate

- ['plein,tshЈklit] n натурален (нeмлечен) шоколад.

plain suit

- ['plein,sju:t] n карти некозови карти; цвят който не е коз.

plain time

- ['plein,taim] n работно време, заплащано по обикновена тарифа.

plain-chant

- ['pleintsha:nt] plainsong.

plain-spoken

- ['plein,spoukъn] а откровен, прям.

plainclothesman

- ['pleinklouz,maen] n ( pl -men [-men]) цивилен полицай/агент.

plainsman

- ['pleinzmъn] n (pl -men) жител на равнина.

plainsong

- ['pleinsЈ¤] n грегорианско църковно пеeне.

plaint

- [pleint] n 1. юр. иск; жалба, тъжба; 2. ост. плач, оплакване; ридание, вопъл.

plaintiff

- ['pleintif] n юр. ищец; тъжител.

plaintive

- ['pleintiv] а жален, жаловит, тъжен.

plait

- [plaet] n плитка (коса и пр.). [plaet] v сплитам, оплитам, заплитам.

plan

- [plaen] n 1. план; 2. схема, скица, чертеж, диаграма; З. план, проект, намерение, замисъл; everything went according to ~ всичко стана по план/както беше замислено; 4. система; the American ~ (hotel) хотел със задължителен пансион; the European ~ (hotel) хотел без задължителен пансион. [plaen] v (-nn-) 1. планирам, проектирам, правяплан; ~ned economy планово стопанство; ~ned parenthood семейно планиране; 2. скицирам, чертая; З. предвиждам, проектирам, замислям; имам намерение.

planchet

- ['pla:nshet] n метален диск (от който се изсича монета).

planchette

- [plaen'shet] n дъсчица за писане (при спиритически сеанс).

plane

- [plein] n 1. равнина, плоскост (и прен.); плоска/ равна повърхност; on a different ~ на друга плоскост; 2. прен. равнище, ниво, уровен; стадий; З. ав. крило, носеща повърхност; 4. разг. airplane. [plein] а плосък, равен; равнинен; ~ geometry планиметрия. [plein] v 1. ав. планирам (down); 2. нося се по вълните; З. ам. пътувам/отивам със самолет. [plein] n 1. дърводелско ренде; 2. хобелмашина. [plein] v 1. рендосвам; 2. изравнявам, заравнявам, изглаждам (away, down). [plein] n бот. платан, чинар (Platanus).

plane-table

- ['pleinteibl] n топогр. мензула.

plane-tree

- ['pleintri:] plane6 .

planet

- ['plaenit] n планета.

planet-stricken

- ['plaenit,strikn] a 1. изпитващ влиянието на дадена планета; орисан; 2. изплашен, ужасен.

planetarium

- [,рlaenъ'tЁъriъm] n ( pl -ums [-ъmz], -ria [-riъ]) планетарий.

planetary

- ['plaenitъri] a 1. планетен; планетарен; ~ system слънчева система; 2. земен; З. блуждаещ; странствуващ; 4. огромен; световен.

planetoid

- ['plaenitЈid] n планетоид, астероид.

plangent

- ['plaendjъnt] a 1. книж. ечащ, кънтящ, бучащ; 2. плачевен, жалостен.

planish

- ['plaenish] v тех. 1. оправям, изправям; изглаждам; 2. шлифовам, полирам.

plank

- [plae¤k] n 1. дъска, талпа; 2. точка/принцип от партийна и пр. програма; to walk the ~ бивам хвърлен в морето (от пирати); прен. изхвърлят ме, уволняват ме. [plae¤k] v 1. покривам/обковавам с дъски/талпи; 2. to ~ down разг. плащам (в брой), броя парите; слагам; З. ам. поднасям (ядене с гарнитура) върху дъска.

plank-bed

- ['plae¤kbed] n нар, одър.

planking

- ['plae¤ki¤] n дъсчена облицовка; сьбир. дъски, талпи.

plankton

- ['plae¤ktЈn] n планктон.

planless

- ['plaenlis] а безпланов.

planner

- ['plaenъ] n съставител на план; човек, който планира; плановик.

plant

- [pla:nt] n 1. растение; ~ life растително царство, растителност; 2. завод, фабрика; З. инсталации, съоръжения, апаратура, агрегат; прен. средства; 4. aм. здания, помещения; 5. sl. измама, нагласена работа; лъжлива/фалшива улика; 6. sl. подставено лице, (таен) агент, копой. [pla:nt] v 1. садя, насаждам, посаждам; to ~ out разсаждам; 2. развъждам, разселвам (животни); to ~ a river with fish зарибявам река; З. поставям здраво; забивам, втиквам; to ~ o.s. заставам, настанявам се; 4. нанасям (удар); 5. поселвам, заселвам; 6. уста новявам; основавам; 7. прен. внедрявам, насаждам; 8. sl. поставям лъжливи улики; насаждам (някого); скривам, укривам; to ~ stolen goods on s.o. скривам у някого крадени стоки, за да го насадя.

plant-louse

- ['pla:ntlaus] n ( pl -lice [-lais]) зоол. листна въшка.

plant-warfare

- ['pla:nt,wЈ:fЁъ] n унищожаване посевите на противника.

plantain

- ['plaentein] n вид банан. ['plaentein] n бот. живoвляк (Plantago major).

plantation

- [plaen'teishn] n 1. плантация; 2. насаждение; З. ист. колонизиране, заселване; колония.

planter

- ['pla:ntъ] n 1. плантатор; 2. земеделец; З. тех. садило, сеялка; 4. ист. поселник, заселник, колонист; 5. сандъче и пр. за цветя.

plantigrade

- ['pla:ntigreid] зоол. 1. а стъпалоходен; 2. n стъпалоходно животно.

plaque

- [pla:k] n 1. гравирана табелка/плоча; паметна плоча; 2. почетна значка.

plash

- [plaesh] v пляскам (се), плискам (се). [plaesh] n пляскане, плискане; плясък, плисък. [plaesh] n локва; бара. [plaesh] v подреждам (жив плет).

plashy

- ['plaeshi] а мочурлив, влажен.

plasm

- [plaezm] n биол. протоплазма.

plasma

- ['plaezmъ] n 1. биол. плазма; протоплазма; 2. минер. хелиотроп, зелен халцедон.

plasmodium

- [plaes'moudiъm] n биол. плазмодий.

plaster

- ['pla:stъ] n 1. мазилка, хоросан; ~ of Paris гипс (и мед.); 2. пластир, лапа; mustard ~ хардал; З. лейкопласт, мушамичка. ['pla:stъ] v 1. мажа, измазвам с хоросан; 2. покривам, намазвам, наплесквам; З. слагам пластир/лейкопласт на; гипсирам, слагам в гипс; 4. sl. обстрелвам/бомбардирам тежко; нанасям тежки загуби на; to ~ with praise лаская грубо.

plaster saint

- ['pla:stъ,seint] n "светец", "богородичка".

plastered

- ['pla:stъd] а пиян, натряскан.

plasterer

- ['pla:stъrъ] n мазач.

plastic

- ['plaestik] I. a 1. пластичен; гъвкав; ~ clay глина за моделиране; 2. пластичен, пластически; ~ arts скулптура, керамика и пр.; ~ flow тех. пластическа деформация; ~ surgery мед. пластична хирургия; З. пластмасов; полиетиленов; синтетичен; II. п обик. рl пластмаса.

plasticine

- ['plaestisain] n пластелин.

plasticity

- [plaes'tisiti] n пластичност; гъвкавост.

plastron

- ['plaestrъn] n 1. пластрон, нагръдник; 2. ист. нагръдна броня; З. зоол. коремен щит (на костенурка).

plat

- [plaet] n 1. малко парче земя; парцел; 2. aм. план, скица (на парцел). [plaet] plait. [pla:] n фр. ястие, блюдо, гозба.

platan

- ['plaetъn] plane.

plate

- [pleit] n 1. пластинка, плоча, плочка; лист; 2. печ. електротипна/стереотипна плака/форма; илюстрация на отделна страница; З. табела, табелка; to put up o.'s ~ започвам частната си практика като лекар; 4. тънък пласт (благороден) метал; позлата, варак; посребрен/позлатен метал; 5. сьбир. сребро, сребър ни/посребрени/позлатени сервизи/прибори; to (line off ~ ям на сребърни чинии; 6. чиния, блюдо; on a ~ прен. на тепсия, наготово, даром; to have s.th. on o/s ~ разг. нещо ми предстои за разрешаване; 7. ам. главно ядене/ястие/блюдо; куверт; dinner at « 10 a ~ вечеря по 10 долара на куверт; 8. цьрк. дискос; 9. сп. (състезание за) купа; 10. фот. плака; стъкло; 11. изкуствена челюст; 12. рад. ам. анод; 13. стр. основна греда; 14. геол. плоча; 15. анат. капаче (на коляното); зоол., бот. щит(че); 16. ам. бейзбол гумена плоча, която бележи мястото на батсмана. [pleit] v 1. покривам с тънък пласт метал; галванизирам, никелирам, позлатявам, посребрявам; 2. обковавам, обшивам, бронирам; З. печ. стереотипирам.

plate armour

- ['pleita:mъ] n 1. ист. броня, ризница; 2. мор. броня (на корaб).

plate glass

- ['pleitgla:s] n шлифовано стъкло.

plate rail

- ['pleitreil] n поличка за чинии, украшения и пр.

plate-basket

- ['pleitba:skit] n кошничка за прибори.

plate-layer

- ['pleitleiъ] n жп. работник, който поставя/ поправя релси.

plate-powder

- ['pleitpaudъ] n прах за чистене на метални прибори.

plate-rack

- ['pleitraek] n решетка/подставка за сушене на чинии.

plateau

- ['plaetou] n (pl -aux, -aus [-ouz]) геогр. плато.

platen

- ['plaetъn] n 1. печ. тигел; 2. валяк на пишеща машина.

plater

- ['pleitъ] n 1. галванотехник; 2. кон, участвуващ в състезание за купа.

platform

- ['plaetfЈ:m] n 1. платформа; естрада; трибуна; the ~ ораторство; ораторска дарба; 2. перон; ~ ticket перонен билет; З. пол. платформа, програма; 4. обувка с дебела подметка (и ~ shoe).

plating

- ['pleiti¤] n 1. позлата и пр. (вж. plate2 1); 2. конно състезание за купа.

platinic

- [plъ'tinik] а 1. платинов; 2. хим. съдържащ четиривалентна платина.

platinize

- ['plaetinaiz] v покривам с платина.

platinous

- ['plaetinъs] а хим. съдържаш двувалентна платина.

platinum

- ['plaetinъm] n хим. платина; ~ blond разг. платинено руса жена.

platitude

- ['plaetitju:d] n баналност; банална/плоска/глупава забележка; изтьркана фраза.

platitudinarian

- [plaeti,tju:di'nЁъriъn] n човек, който често прави плоски забележки; досаден моралист.

platitudinize

- [plaeti'tju:dinaiz] v правя плоски/блудкави забележки; морализаторствувам.

platitudinous

- [plaeti'tju:dinъs] а банален, блудкав, плосък, изтъркан.

platonic

- [plъ'tЈnik] а 1. платоничен, платонически; 2. платоновски; З. теоретичен, словесен; духовен, нематериален.

platoon

- [рlъ'tu:n] n воен. взвод.

platter

- ['plaetъ] n 1. поднос, голяма чиния; 2. aм. грамофонна плоча.

platypus

- ['plaetipъs] n зоол. птицечовка.

platyrrhine

- ['plaetirain] а зоол. широконос.

plaudit

- ['plЈ:dit] n обик. pl 1. ръкопляскане, аплодисменти; 2. хвалебствие, възхвала, одобрение.

plausibility

- [,plЈ:zi'biliti] n правдоподобност; приемливоcт; благовидност.

plausible

- ['plЈ:zibl] а правдоподобен; приемлив; благовиден.

play

- [plei] v 1. играя (си); забавлявам се (with); to ~ (at) soldiers играя на войници; let's ~ (at being) pirates хайде да играем на пирати; 2. сп., карти играя; включвам в игра; удрям (топка); шах местя (фигура); to ~ s.o. as goalkeeper etc. включвам някого като вратар и пр.; to ~ (as/at) centre-forward играя като/съм център-нападател; to ~ o.'s ace играя аса си; прен. to ~ o.'s ace/o.'s trump card играя/изигравам най-силния си коз; to ~ o.'s trumps well използувам добре възможностите си; to ~ fair, to ~ the game спазвам правилата; прен. постъпвам честно; З. сп. в (добро, лошо) състояние съм (за игрище); 4. играя на (борсата, тото и пр.); залагам; to ~ the races залагам на конни състезания; to ~ the market играя нa борсата; 5. театр. играя, изпълнявам (роля); играя в (театьр); играя се (за пиеса); what's ~ing at какво се дава/играе в; he ~ed leading theatres той играеше в най-известните театри; to ~ o.'s part well добре си играя/изигравам ролята (и прен.); 6. правя се на, показвам се като, играя ролята на; to ~ the man показвам се/държа се като (истински) мъж, държа се мъжки; to ~ dead правя се на умрял; to ~ the fool/goat/monkey правя се на луд, втелявам се, халосвам се; 7. свиря; изпълнявам (на инструмент); пускам, просвирвам (плоча и пр.); to ~ the piano/ violin etc. свиря (на) пиано/цигулка и пр.; to ~ a sonata on the piano изсвирвам соната на пиано; 8. играя, движа се свободно; имам луфт (за машина и пр.); 9. насочвам, отправям (струя, прожектор и пр.); насочвам се; обстрелвам (on); 10. пускам (водоскок); пуснат съм (за водоскок); 11. sl. съдействувам, постъпвам както се изисква; 12. оставям (уловена на вьдица риба) да се измори във водата; Ї to ~ havoc/hell with, to ~ the boar/deuce/dickens/devil with, to ~ Old Harry/old gooseberry with обръщам с главата надолу, правя на пух и прах; погубвам, пращам по дяволите; разсипвам, разорявам, разстройвам; to ~ safe действувам предпазливо, не рискувам; to ~ a deep game имам потайни/скрити планове, действувам потайно; to ~ into the hands/ palms of подпомагам, действувам в интерес на, наливам вода в мелницата на; to ~ ball разг. съдействувам, помагам; play about играя си; отнасям се несериозно (with); държа се несериозно; play along 1) разг. будалкам, мамя; измамвам; 2) вървя в крак, търпя, понасям; поддържам (често привидно); play around 1) play about; 2) ходя по любов, флиртувам; ам. sl. изневерявам (често) на жена си /мъжа си; play at върша нещо отгоре-отгоре/без особен интерес (с ger); play away проигравам (сьстояние и пр.); play back просвирвам (магнетефонен запис); play down 1) омаловажавам; 2) нагаждам се към нивото на (сьбеседник и пр.), за да го спечеля на своя страна (to); play off 1) сn. завършвам игра (след равен резултат); изигравам решаваща партия; 2) to ~ off against настройвам (някого) срещу (някой друг) в свой интерес/своя полза, възбуждам съперничество между; to ~ Britain and America off against each other настройвам Англия и САЩ един срещу друг; З) представям (нещо, някого) в лъжлива светлина; play on 1) продължавам да свиря/играя; пак започвам да свиря/играя; 2) използувам (за свои цели); действувам на; to ~ on s.o.'s fear използувам страха на някого; play out 1) изигравам (до край); pass разигравам се (за действие, сьбитие); 2) изтощавам; изчерпвам (се) (и pass); З) отпускам, размотавам (вьже и пр.) малко по малко; to ~ out time издържам дo края на играта, без да допусна гол (за отбор); play over сп. преигравам; play round: to ~ round with the idea of (c ger) често си мисля да, мисля дали да; play up 1) глезя се; 2) дразня; измъчвам, тормозя; my stomach is ~ing (me) up again стомахът пак ме боли/се обажда; З) изтъквам, подчертавам; преувеличавам; използвам докрай; 4) съдействувам, помагам (и в oпит за измама); 5) to ~ up to s.o. докарвам се/подмазвам се на някого, лаская някого; театр. подпомагам (партньор) с играта си; 6) сп. обик. imp давай! play with 1) играя си с (и прен.); 2) вж. play round; play upon play on 2). [plei] n 1. игра; забава, забавление; to be at ~ играя; in ~ на шега; 2. бързо движение, игра, трепкане (на вьлни, светлина, цветове); the ~ of expression on his face променящото се изражение на лицето му; З. пиеса; представление, спектакъл; as good as a ~ много забавно/интересно; 4. сп., карти игра, ход; хазарт; начин (на игра); the ball is to ~ топката e в игра/в игрището; to be out of ~ извън играта съм; 5. ам. прен. маневра, ход; to make a ~ for мъча се да докопам/спечеля; 6. тех. игра, луфт, хлабина; свободен/мъртъв ход; 7. поведение, отношение, държане; foul/false ~ непочтеност, непочтено отношение, мошеничество; fair ~ честна игра, честност, честно отношение; 8. действие; to bring/call into ~ пускам в ход/действие; предизвиквам; to come into ~ влизам в действие, започвам да действувам; in full ~ в пълен ход, в разгар; to hold s.o. in ~ не давам някому да си отдъхне/да си поеме дъх; to make ~ действувам енергично; 9. ам. гласност (чрез средства за информация); 10. прен. простор, свобода; to give free ~ to давам пълна свобода на (мисли, вьображение и пр.).

play-act

- ['pleiaekt] v 1. актьор съм; 2. театралнича, превземам се.

play-back

- ['pleibaek] n възпроизвеждане на магнетофонен запис/снимка и пр.

play-off

- ['pleiЈf] n cn. преиграване на мач (след равен резултат).

play-pen

- ['pleipen] n детска кошарка.

playable

- ['pleiъbl] a 1. театр. подходящ за сцената (за пиеса); сценичен; 2. годен за игра (за игрище).

playbill

- ['pleibil] n 1. театрален афиш; 2. ам. програма (за пиеса и пр.).

playboy

- ['pleibЈi] n 1. богат безделник, разглезен богаташ; 2. (охолен) развратник.

played out

- [pleid'aut] a 1. изчерпан, cвършен (и прен.); изтощен; 2. негоден; З. остарял (и прен.); 4. ам. фалирал; 5. прен. изтъркан.

player

- ['pleiъ] n 1. играч; 2. актьор; музикант.

player-piano

- ['pleiъpjaenou] n пианола.

playfellow

- ['pleifelou] n другар в игрите; другар от детинство.

playfield

- ['pleifi:ld] playing-field.

playful

- ['pleiful] а игрив, весел; закачлив; шеговит; ~ humour лек хумор.

playgoer

- ['pleigouъ] n любител/постоянен посетител на театъра.

playground

- ['pleigraund] n 1. игрище; спортна/детска площадка; 2. място за забавление; З. средище (на дейност).

playhouse

- ['pleihaus] n 1. театър (сграда); 2. ам. къщичка за игра на деца.

playing-field

- ['pleii¤fi:ld] n игрище; спортна площадка.

playmate

- ['pleimeit] playfellow.

playroom

- ['pleirum] n ам. стая за игри, забави и пр. (в кьща).

plaything

- ['pleiҐi¤] n играчка (и прен.).

playtime

- ['pleitaim] n време за игра/отдих/развлечение.

playwear

- ['pleiwЁъ] n спортно облекло.

playwright

- ['pleirait] n драматург.

plaza

- ['pla:zъ] n исп. 1. (пазарен) площад; 2. ам. паркинг; комплекс от ресторант, мотел и бензиностанция край автострада; З. ам. място, където се плаща такса за използване на автострада; 4. ам. търговски център (на град).

plea

- [pli:] n 1. оправдание; предлог, претекст; довод; on the ~ of под предлог, че; 2. молба, просба, жалба; апел; тъжба, петиция; to make a ~ for апелирам за; З. юр. защита, защитна реч, пледоария; обяснение на обвиняемия; признаване на вина; special ~ при веждане на нови доказателства; to submit the ~ that пледирам, че; 4. ocm., юр. процес, дело; Ї ~ bar-gaining признаване на вина за по-малко престъпление, за да се избегне съдебно преследване за по- голямо.

pleach

- [pli:tsh] plash3 .

plead

- [pli:d] v (pleaded, ам. pled) 1. юр. защищавам в съда; пледирам; to ~ o.'s cause with защищавам каузата си пред; 2. юр. отговарям на обвинение, обръщам се към съда; to ~ guilty/not guilty признавам се/не се признавам за виновен; З. умолявам, моля (with s.o. някого), обръщам се с молба; застъпвам се (for за, with пред); 4. позовавам се на, изтъквам като оправдание, използвам като претекст; опитвам се да се извиня (с); to ~ inexperience/o.'s youth оправдавам се с нeопитност/с младостта си; to ~ o.'s belly моля да се отмени смъртната ми присъда поради бременност.

pleading

- ['pli:di¤] а умолителен, умоляващ.

pleadings

- ['pli:di¤z] n pl юр. писмено изложение на страните; пледоария; съдебни прения; съдебна процедура.

pleasance

- ['plezns] n ост. 1. удоволствие, наслада; 2. градина, парк, място за развлечение (в имение и пр.).

pleasant

- ['pleznt] a 1. приятен; ~ man to deal with приятен човек, човек с лек характер; 2. любезен; to make o.s. ~ to любезнича с; забавлявам; З. ост. шеговит, закачлив.

pleasantness

- ['plezntnis] n 1. приятност; 2. любезност; веселост.

pleasantry

- ['plezntri] n 1. веселост, щеговитост, закачливост; 2. шега, закачка, шеговита забележка.

please

- [pli:z] v 1. харесвам се/нравя се на, доставям удоволствие на; задоволявам, удовлетворявам; угаждам на; he is hard to ~ мъчно e да му се угоди; ~ yourself постъпете както искате, правете каквото искате; anything to ~! нека да е така! съгласен съм! 2. pass доволен съм (with от); приятно ми е; благоволявам (да); I shall be ~d to с удоволствие ще; Her Majesty has been graciously ~d to Нейно Вели чество благоволи да; З. искам, намирам за добре; do as you ~ постъпете както намирате за добре; (if it) ~ God ако е рекъл господ; (may it) ~ your honour ост. с Ваше позволение; ако Ви е угодно; if you ~ 1) ако обичате, моля; 2) ирон. моля ви се! представете си! 4. imper моля; may I? - ~ do! разрешавате ли? - моля, да, разбира се; have some tea? - yes, ~ малко чай? - да, моля.

pleasing

- ['pli:zi¤] a 1. приятен (to); 2. привлекателен (to).

pleasurable

- ['plejъrъbl] а приятен.

pleasure

- ['plejъ] n 1. удоволствие; наслада; развлечение; man of ~ бонвиван; woman of ~ лека жена; it gives me ~ to драго/приятно ми е да; to take (a) ~ in doing s.th. обичам/приятно ми е да правя нещо; it will be a ~ to me, it will give me great ~, I shall esteem it a ~ to ще ми бъде приятно/драго да, ще се радвам да; to take o.'s ~ забавлявам се (особ. с любовни авантюри); it was a ~, the ~ was mine моля, направих го с удоволствие; may I have the ~ of your company to dinner? ще ми направите ли удоволствието да вечеряте у/с нас? X. requests the ~ of your company to X. ви моли/кани да присьствувате на (в официални покани); 2. желание; нареждане; we await your ~ очакваме вашите нареждания; without consulting my ~ без да ме пита, без да се съобрази с желанието ми; at your ~ когато пожелаете; както пожелаете; З. attr (който е) за удоволствие; увесели телен; ~ trip пътуване за удоволствие, екскурзия. ['plejъ] v 1. прави ми удоволствие (in с ger да); 2. търся удоволствия; З. доставям (полова) наслада на.

pleasure-boat

- ['plejъbout] n лодка за екскурзии.

pleasure-ground

- ['plejъgraund] n (увеселителен) парк; парк с игрища и пр.

pleat

- [pli:t] n плисе, дипла. [pli:t] v плисирам, надиплям; ~ed skirt плисирана пола.

pleb

- [pleb] n разг. плебей; ~s простолюдие, плебеи.

plebe

- [pli:b] n им. разг. курсант от първия курс на военна/морска академия.

plebeian

- [pli'bi:ъn] 1. а плебейски (и прен.); 2. n плебей (и прен.).

plebiscite

- ['plebisait] n плебисцит.

plectrum

- ['plektrъm] n (pl -ums [-ъmz] ,-a [-ъ]) муз. плектър.

pled

- [] вж. plead.

pledge

- [pledj] n 1. залог; to put in ~ залагам (вещ); to take out of ~ откупвам (заложена вещ), освобождавам от залог; goods lying in ~ заложени вещи; 2. поръчителство; З. ист. заложник; 4. дар, подарък, залог (за приятелство и пр.); the ~ of their love свидетелството за любовта им, детето им; 5. тост, наздравица; 6. гаранция; обет, обещание; вричане, заричане; to be under a ~ of secrecy обещал съм да пазя тайна; to take/sign the ~ обещавам писмено да не пия; to keep the ~ изпълнявам/удържам обещанието си да не пия; 7. пол. публично обещание на водач на партия да се придържа към определена политика; 8. ам. обещание да се включа в (тайна) ор ганизация; лице, обещало да се включи в такава организация. [pledj] v 1. залагам; давам в залог; 2. давам тържествено обещание/обет, обвързвам с обещание; to ~ o.'s word/honour давам честна дума; to be ~d to secrecy дал съм обещание да мълча/да не издавам тайна; to ~ o.'s support обещавам подкрепата си; З. вдигам наздравица/пия за (здравето на).

pledgee

- [ple'dji:] n лице, което приема залог; лице, на което се обещава нещо.

pledger

- ['pledjъ] n лице, което залага/дава залог; лице, което дава обещание.

pledget

- ['pledjit] n компрес; тампон.

pleiad

- ['plaiъd] n (pl -s, -des [-di:z]) 1. pl астр. Плеяди; 2. ист., прен. плеяда.

plein air

- [ple'nЁъ] n фр. изк. пленер.

pleinairist

- [ple'nЁъrist] n фр. изк. пленерист.

pleistocene

- ['plaistъsi:n] n геол. плейстоцен.

plena

- [] вж. plenum.

plenary

- ['pli:nъri] a 1. пълен, неограничен, абсолютен (за власт); 2. пленарен.

plenipotentiary

- [,рlenipъ'tenshъri] I. a 1. пълномощен; 2. неограничен, абсолютен; ~ power суверенна власт; II. п пълномощен министър, посланик.

plenitude

- ['plenitju:d] n 1. пълнота, цялост; 2. изобилие; in the ~ of his powers в разцвета на силите си.

plenteous

- ['plentjъs] а поет. 1. изобилен, богат; 2. плодороден.

plentiful

- ['plentiful] а обилен, изобилен; examples are ~ примери много/колкото щеш; as ~ as blackberries в изобилие, колкото щеш, под път и над път.

plenty

- ['plenti] n 1. (из)обилие; in ~ 1) в изобилие, колкото щеш; 2) в охолство; 2. ~ (of) множество, много, достатъчно; six will be ~ шест ca достатъчно/стигат; there is ~ of bread има много хляб; there are ~ of apples има много ябълки; I've had ~ стига ми, не искам повече; to be in ~ of time стигам достатъчно рано. ['plenti] а разг. достатьчен, изобилен; there is ~ work to do има достатъчно работа. ['plenti] adv доволно, достатъчно; много; it's ~ big enough достатъчно голям e.

plenum

- ['pli:nъm] n (pl -ums, -a [-ъmz, -ъ]) 1. пленум; 2. изпълнено с материя пространство; З. пълнота.

pleonasm

- ['pliъnaezъm] n лит. плеоназъм.

pleonastic

- [pliъ'naestik] а излишен, плеонастичен.

plethora

- ['рlеҐъrъ] n 1. мед. пълнокръвие; плетора; 2. излишество; преситеност.

pleura

- ['рluъrъ] n (рl -rae [-ri:]) анат. плевра.

pleurisy

- ['pluъrъsi] n мед. плеврит.

plexiglass

- ['pleksigla:s] n плексиглас.

plexus

- ['pleksъs] n 1. анат. плексус, сплит; 2. прен. мрежа, лабиринт.

pliability

- ['plaiъ'biliti] n 1. гъвкавост, еластичност, пластичност; разтегливост; ковкост; 2. отстъпчивост; податливост; приспособимост.

pliable

- ['рlаiъbl] а 1. гьвкав, еластичен; пластичен; ковък; 2. поддаващ се на влияние; отстъпчив; податлив; приспособим.

pliancy

- ['plaiъnsi] pliability.

pliant

- ['plaiъnt] pliable.

plicate

- [plai'keit] а бот., зоол., геол. нагънат (ветрилообразно); надиплен; набръчкан.

plicated

- [plai'keitid] plicate.

pliers

- ['plaiъz] n pl (плоски) клещи, щипци.

plight

- [plait] v 1. to ~ o.'s word/honour/troth обещавам, давам обет; 2. сгодявам; to ~ o.s./o.'s troth сгодявам се; ~ed lovers ост. годеници. [plait] n поет. 1. обет, тържествено обещание; 2. годеж, сгодяване. [plait] n (тежко) състояние/положение; беда; хал; to be in a sorry/sad ~ в лошо положение съм, загазил съм; in none too good a ~ в доста окаяно положение; what a ~ you're in! добре си го загазил!

plimsoll

- ['plimsъl] n гуменка.

plimsoll line

- ['plimsl,lain] n мор. товарна марка, диск на Плимсол.

plimsoll mark

- ['plimsl,ma:k] Plimsoll line.

plinth

- [plinҐ] n арх. плинт.

pliocene

- [plaiъ'si:n] n геол. плиоцен.

plod

- [plЈd] v (-dd-) 1. мъкна се, движа се тежко/мудно; бъхтя път; 2. трудя се, блъскам се, работя упорито (at); to ~ away at работя бавно/неуморно върху; З. прен. влача се, движа се мудно (за разказ и пр.). [plЈd] n 1. тежка походка; 2. тежка/мудна работа.

plodder

- ['plЈdъ] n 1. упорит, съвестен и бавен работник; 2. зубрач.

plodding

- ['plЈdi¤] а 1. бавен, тежък (за походка); 2. бавен, тежък, скучен, неблагодарен (за работа); З. трудолюбив.

plonk

- [plЈ¤k] plunk. [plЈ¤k] n sl. евтино/долнокачествено вино.

plop

- [plЈp] n цопване, плясване. [plЈp] v (-pp-) 1. цопвам, плясвам, цамбурвам; 2. тръсвам се (на стол и пр.) (on, into).

plosive

- ['plousiv] фон. 1. а експлозивен, преграден, избушлив; 2. п експлозивна/преградна/избушлива съгласна.

plot

- [plЈt] n 1. парче земя, участък, парцел; 2. план, скица; график, диаграма; З. заговор, съзаклятие; конспирация; интрига; to hatch/lay a ~ заговорнича; 4. фабула, сюжет, интрига. [plЈt] v (-tt-) 1. разпределям, разделям (земя); to ~ out парцелирам; 2. чертая, скицирам; съставям (карта); отбелязвам (като) на карта/план/чертеж; правя диаграма; чертая крива; З. заговорнича, съзаклятнича; правя интриги; 4. измислям/нахвърлям фабула на.

plotter

- ['plЈtъ] n заговорник, сьзаклятник, конспиратор.

plotting-paper

- ['plЈti¤peipъ] n милиметрова хартия.

plough

- [plau] n 1. плуг; рало; 2. снегорин, снегочистачка; З. орна земя; 4. ел. токоприемник; 5. астр. the P. Голямата мечка; 6. sl. провалянe на изпит; to put/set o.'s hand to the ~ залавям се за работа. [plau] v 1. opa, изоравам, разоравам, обработвам; 2. поддавам се на обработване; З. пробивам/проправям път (through); забивам се (into); 4. поря (вьлни); 5. sl. скъсвам, сдрусвам (на изпит); to ~ a lonely furrow следвам сам избрания си път; to ~ the sand(s) трудя се напразно; plough back 1) разоравам; 2) влагам отново (neчалби) в същото предприятие; plough in заравям, заривам в земята; plough through 1) с мъка си пробивам път; 2) прочитам (с мъка); проучвам основно/внимателно; plough up 1) разоравам, разравям; изоравам; 2) изкоренявам, изтръгвам с корена при оран.

ploughboy

- ['plaubЈi] n 1. момче, което води впрегнатия в плуга добитък; 2. селянче.

ploughland

- ['plaulaend] n орна земя.

ploughman

- ['plaumъn] n (pl -men) орач.

ploughshare

- ['plaushЁъ] n палешник, лемеж.

plover

- ['рlлvъ] n зоол. птица от вида на дъждосвирците (Charadriidae); попадийка, калугерица.

plow

- [] aм. plough.

ploy

- [plЈi] n 1. разг. занимание, работа; 2. лудория, щега; З. прен. разг. ход, маневра; тактика.

pluck

- [plлk] v 1. скубя, оскубвам (птица, косми и пр.); 2. бера, късам, откъсвам (цветя и пр.); З. дърпам, тегля (и с at); 4. дърпам (струни); 5. sl. оскубвам; измамвам; 6. sl. ост. скъсвам, сдрусвам (на изпит); pluck off скубя, изскубвам, отскубвам; pluck out скубя, изскубвам, изкоренявам (бурени и пр.); pluck up 1) pluck out; 2) to ~ up courage/fortitude/heart/spirits събирам кураж/смелост, престрашавам се. [plлk] n 1. дръпване; скубване; he gave my sleeve a ~ той ме (по)дръпна за ръкава; 2. карантия; З. смелост, мъжество, решителност, дързост.

plucky

- ['plлki] a смел, решителен.

plug

- [plлg] n 1. запушалка, тапа; чеп; пробка; 2. пожарен кран; З. щепсел, щекер; разг. контакт; 4. авт. свещ; 5. тех. болт, щифт; 6. пломба (на зьб); 7. автомат с ръчка (в клозет); 8. пресован тютюн за дъвчене; 9. aм. разг. цилиндър; бомбе; 10. слаб/мършав кон, кранта; 11. sl. нещо негодно/износено; 12. sl. търговска реклама; 13. удар с юмрук/куршум; 14. aм. примамка за въдица; 15. aм. благоприятен отзив. [plлg] v (-gg-) 1. запушвам, затулвам (често с up); 2. разг. постоянствувам, упорствувам (в работа и пр.) (често с away at); З. sl. популяризирам; рекламирам настойчиво; 4. sl. застрелвам; удрям с юмрук; plug in поставям щепсел, включвам (ел. уред); plug up запушвам.

plug in

- ['plлgin] n, а (уред/играчка и пр.) който работи с електричество.

plug-hat

- ['plлghaet] plug1 9.

plug-ugly

- ['plлgлgli] n ам. sl. (опасен) хулиган; гангстер.

plum

- [plлm] n 1. слива (Prunus domestica); 2. слива (плод); З. стафида; 4. прен. разг. тлъст кокал, доходна служба, синекура; най-хубавото, каймакът; 5. ам. бонбон; 6. тьмновиолетов/лилав цвят; 7. attr сливов.

plum pudding

- ['plлm,pudi¤] n пудинг със стафиди; коледен пудинг.

plum-cake

- ['plлmkeik] n кейк със стафиди.

plum-duff

- ['plлmdлf] n пудинг със стафиди.

plum-tree

- ['рlлmtri:] n слива (дьрво).

plumage

- ['plju:midj] n перушина, пера, оперение; in full ~ разг. в парадно облекло; наконтен.

plumb

- [рlлm] n 1. отвес; off/out of ~ невертикален, наклонен; 2. мор. лот. [рlлm] а 1. вертикален, отвесен; изправен; 2. разг. явен, абсолютен; ~ nonsense явна/чиста глупост. [рlлm] adv 1. вертикално, отвесно; 2. точно; (на)право; З. ам. съвсем; ~ crazy съвсем луд/полудял. [рlлm] v 1. поставям под отвес/вертикално; 2. мор. измервам (дьлбочина) с лот; З. прен. вниквам/прониквам в, разбирам; 4. пломбирам с олово; 5. работя като водопроводчик; поставям водопроводни и пр. инсталации.

plumb-bob

- ['рlлmbЈb] n тежест на отвес.

plumb-line

- ['рlлmlain] n 1. отвес; 2. мор. лот; З. прен. мерило, критерий.

plumb-rule

- ['рlлmru:l] n зидарски отвес.

plumbago

- [plлm'beigou] n 1. минер. графит; 2. бот. зъбна трева, саркофай (Plumbago).

plumbeous

- ['plлmbiъs] а оловен, с оловен цвят; с оловна глазура.

plumber

- ['рlлmъ] n водопроводчик.

plumbic

- ['plлmbik] а хим. оловен.

plumbiferous

- [plлm'bifъrъs] а съдържащ олово.

plumbing

- ['plлmi¤] n водопровод(на инсталация); 2. работа/занаят на водопроводчик.

plumbism

- ['plлmbizm] n мед. оловно отравяне, плумбизъм, сатуpнизъм.

plumbous

- ['plлmbъs] a хим. съдържащ двувалентно олово.

plume

- [plu:m] n 1. перо; 2. китка/кичур пера, кичур конски косми (като украшение), плюмаж, егрета; З. качулка (на птица); дълга пухкава опашка; 4. поет. перушина; 5. струйка; стълбче (от пара, дим и пр.); in borrowed ~s парадиране с чужди заслуги. [plu:m] v 1. украсявам/кича с пера; 2. чистя (перата си) с клюн (за птица) (и refl.); З. оскубвам; 4. to ~ o.s. on перча се/гордея се/фукам се с.

plummet

- ['plлmit] n 1. оловен отвес; тежест на отвес/ въдица; 2. мор. лот. ['plлmit] v 1. падам право надолу; 2. спадам рязко (за цени и пр.).

plummy

- ['plлmi] а 1. с много стафиди (за сладкиш); 2. разг. добър, изгоден; доходен; завиден; З. разг. афектирано плътен/звучен (за глас); 4. с вкус/миризма/цвят на слива.

plumose

- ['plu:mous] а зоол., бот. оперен, с пера; перест.

plumous

- ['plu:mъs] plumose.

plump

- [рlлmp] а закръглен, пълничък. [рlлmp] v 1. охранвам (се); закръглям се, оправям се; напълнявам (обик. с up, out); 2. оправям (смачкана вьзглавница) (и с up). [рlлmp] v 1. падам тежко, пльосвам (се), цопвам; отпускам се (и refl); пускам (тежко), тръсвам, изтърсвам; to ~ (o.s.) down in a chair отпускам се/тръсвам се на стол; 2. прен. издрънквам (и с out); З. нахълтвам; изтърсвам се (някьде); 4. to ~ for 1) пол. гласувам само за един (кандидат); 2) разг. избирам/предпочитам решително, поддържам безрезервно; правя реклама за; 5. разг. удрям, цапардосвам. [рlлmp] n 1. тежко падане, тупване; цопване; 2. sl. (не очакван/внезапен) удар. [рlлmp] adv 1. внезапно, ненадейно, неочаквано, изневиделица; to fall ~ into цопвам (направо) в; 2. на право, без заобикалки; решително. [рlлmp] а решителен, категоричен (за отговор).

plumper

- ['рlлmpъ] n пол. глас само за един кандидат; човек, който гласува само за един кандидат.

plumule

- ['plju:mju:l] n 1. перце; 2. бот. кълн.

plumy

- ['plu:mi] a 1. перест, пернат; 2. покрит/украсен с пера.

plunder

- ['plлndъ] v грабя, плячкосвам; крада, обирам, ограбвам; to ~ a palace of its treasures ограбвам ценностите от дворец. ['plлndъ] n 1. грабеж, oбир; плячкосване; 2. плячка; З. sl. печалба, изгода; 4. ам. домашни/лични принадлежности.

plunderer

- ['plлndъrъ] n грабител (и прен.).

plunge

- [рlлndj] v 1. гмуркам се; потапям (се), потъвам (into); 2. зaбивам (нож и пр.) (into); З. прен. хвърлям (се), изпадам (в затруднение и пр.); въвличам; to ~ a country into war въвличам страна във война; to be ~ d into grief/despair потъвам в скръб, изпадам в отчаяние; 4. хвърлям се напред (за кон); the horse ~d off конят полетя напред; 5. забивам нос във вълните (за кораб); 6. нахълтвам (into); 7. спускам се рязко (за пьт и пр.); 8. sl. натрупвам дългове, заборчлявам; залагам много пари на комар/състезания и пр.; 9. заравям (растение). [рlлndj] n 1. гмуркане, гмурване; скок във вода; 2. рязко движение/спускане; З. прен. решителна крачка; to take the ~ правя решителната крачка, решавам се (да действувам и пр.).

plunge-bath

- ['рlлndjba:Ґ] n дълбока вана.

plunge-board

- ['plлndj,bЈ:d] n трамплин.

plunger

- ['рlлndjъ] n 1. водолаз; 2. sl. комарджия; спекулант; З. тех. дълго бутало, плунжер; повдигач (на клапан); пуансон.

plunging neckline

- ['plлndji¤'neklain] n дълбоко деколте.

plunk

- [plл¤k] v 1. бухвам (се); цопвам (и с down); 2. хвърлям, захвърлям (и с down); удрям/блъсвам силно; З. дрънкам, подрънквам (струни); звънтя; 4. to ~ for ам. разг. излизам в подкрепа на. [plл¤k] n 1. звън; дрънчене, дрънкане (на струни); 2. ам. разг. силен удар; З. ам. sl. долар.

pluperfect

- ['plu:pъ:fikt] а, п грам. минало предварително (време).

plural

- ['рluъrъl] I. а 1. грам. множествен; 2. многочис лен; ~ offices няколко длъжности по съвместителство; ~ vote право да се гласува в няколко избирателни района, плурален вот; З. състоящ се от раз лични раси/народности; разновиден; II. п грам. (дума в) множествено число.

pluralism

- ['pluъrъlizm] n 1. съвместителство; 2. общество/държава с различни народностни/расови групи; З. фил. плурализъм.

pluralist

- ['pluъrъlist] n 1. лице, което заема няколко длъжности по съвместителство; 2. фил. плуралист.

plurality

- [pluъ'raeliti] n 1. множественост; многочисленост; 2. множество; З. (длъжност по) съвместителство; 4. болшинство; ам. относително болшинство на подадените гласове.

pluralize

- ['pluъrъlaiz] v 1. поставям в множествено число; 2. работя по съвместителство; заемам няколко бенефиции едновременно (за свещеник).

plus

- [plлs] prep плюс. [plлs] I. a 1. положителен (за знак, количество и пр., и ел.); 2. добавъчен, допълнителен; Ї on the ~ side тьрг. по приход; II. п 1. мат. положителен знак, плюс (и прен.), положителна величина; 2. допълнително количество; печалба; предимство.

plus-fours

- ['plлs'fЈ:z] n pl (панталони) голф.

plush

- [рlлsh] n 1. текст. плюш; 2. attr 1) плюшен; 2) sl. луксозен, елегантен.

plushy

- ['plлshi] plush2.

pluto

- ['plu:tou] n мит., астр. Плутон.

plutocracy

- [plu:'tЈkrъsi] n плутокрация.

plutocrat

- ['plu:tъkraet] n плутократ.

plutonian

- [plu:'tounjъn] (u p.) a 1. адски; 2. Plutonic.

plutonic

- [plu:'tЈnik] (u p.) а вулканически, еруптивен, плутонически; ~ theory плутонизъм.

plutonium

- [plu:'tounjъm] n хим. плутоний.

pluvial

- ['plu:vjъl] I. a 1. дъждовен; 2. геол. плувиален, образуван от действието на дъждовете; II. п 1. дъждовен период; 2. цьрк. ист. филон.

pluviometer

- [,plu:vi'Јmitъ] n дъждомер.

ply

- [plai] v 1. употребявам; работя усърдно с, движа; to ~ o.'s needle шия усърдно; to ~ the bottle пия много, наливам се; 2. упражнявам, практикувам (занаят); З. отрупвам, обсипвам (с вьпроси и пр.) (with); настойчиво каня, тъпча, наливам (някого) (with); поддържам (огьн и пр.); 4. правя редовни курсове, движа се (between, from - to) (за кораб, автобус и пр.); 5. чакам клиенти/пътници (на пиаца); 6. мор. плувам срещу вятъра. [plai] n 1. кат; нишка, жичка; three- ~ wool вълна тройка; 2. пласт, слой; З. прен. склонност, тенденция.

plymouth Rock

- ['plimъҐrЈk] n плимутрок (порода кокошки).

plywood

- ['plaiwud] n шперплат.

pneumatic

- [nju:'maetik] I. a 1. пневматичен; въздушен; изпълнен с въздух; ~ tube тех. пневматик; 2. духовен; II. п 1. (пневматична) гума; 2. рl с гл. в sing физ. пневматика.

pneumonia

- [nju:'mounjъ] n мед. пневмония.

pneumonic

- [nju:'mЈnik] а мед. пневмоничен; белодробен.

poach

- [poutsh] v 1. бракониерствувам; ловя (риба и пр.) незаконно; 2. нарушавам, престьпвам (чужди права и пр.); крада (чужди идеи и пр.); to ~ upon s.o.'s preserves прен. нагазвам в чужд периметър, правя нелоялна конкуренция на някого; З. тенис вземам/отнемам топка на партньора; 4. тъпча/изпотъпквам мокра ливада (за кон); бивам изпотъпкан (за ливада). [poutsh] v варя (яйца) на очи; задушавам във вода/мляко; ~ed eggs яйца на очи.

poacher

- ['poutshъ] n 1. бракониер; 2. човек, който си присвоява чужди права, идеи и пр.

pochard

- ['poutshъd] n зоол. кафявоглава/червеноглава потапница, черно бърне (Aythia ferina).

pock

- [pЈk] n пъпчица/белег от шарка.

pock-marked

- ['pЈkma:kt] а сипаничав.

pocket

- ['pЈkit] n 1. джоб; 2. пари, средства; to be in/ out of ~ спечелил съм/загубил съм пари (при някаква сделка); to suffer in o.'s ~ губя/загубвам пари; to put o.'s hand in o.'s ~ разпущам се, давам/харча пари; to be low in ~ нямам пари; to save o.'s ~ пестя, икономисвам, спестявам; З. торба, торбичка (особ. като мярка за хмел и пр.); кесия, кесийка; 4. дупка на билярдна маса; 5. гънка (на терен); падина, долчинка; 6. кухина (в скала сьс златна или др. руда); мин. залеж; 7. ав. въздушна яма; 8. воен. чувал; 9. мед., биол. торбичка; 10. сп. блокиране на състезател; 11. изолирана група (безработни, партизани и пр.); 12. отделно/изолирано място, центьр (на епидeмия и пр.); 13. задънена улица; задънен/затворен па саж/коридор; 14. attr джобен, малък; Ї to have s.o. in o.'s ~ хванал съм/държа някого здраво; to be in s.o.'s ~ l) близък/интимен съм с някого; 2) напълно съм под контрола/влиянието на някого; to put o.'s pride in o.'s ~ преглъщам горчивия хап, приспивам гордостта си. ['pЈkit] v 1. слагам/прибирам в джоба си; 2. присвоявам си (пари); З. сдържам, скривам, потискам (чувство); 4. преглъщам, понасям (обида и пр.); 5. билярд вкарвам (топка) в дупката; 6. ам. задържам приемането на (законопроект); 7. ам. сп. блокирам (противник).

pocket battleship

- ['pЈkit'baetlship] n малък военен кораб.

pocket borough

- ['pЈkit,bлrъ] n ист. парламентарен окръг, в който избoрите се диктуват от едно лице.

pocket veto

- ['pЈkit,vi:tou] n ам. задържане на законопроект (от президента) до разпускане на законодателния орган.

pocket-handkerchief

- ['pЈkit,hae¤kъtshif] n 1. носна кърпа; 2. attr малък, мъничък.

pocket-money

- ['pЈkitmлni] n джобни пари, джобхарчлък, джобпарась.

pocket-piece

- ['pЈkitpi:s] n монета/предмет, който се държи в джоба за късмет.

pocket-pistol

- ['pЈkitpistl] n разг. павурче, плоско шишенце.

pocketbook

- ['pЈkitbuk] n 1. бележник, тефтерче; 2. портфейл; З. ам. дамска чанта; 4. ам. книга джобен формат.

pocky

- ['pЈki] a 1. pock-marked; 2. ам. сифилитичен.

pod

- [pЈd] n 1. шушулка, чушка (на грах и пр.); семенник; 2. пашкул (на копринена буба и пр.); З. мрежа за ловене на змиорки; 4. ав. отсек (на самолет, космически кораб, подводница - за мотор, реактор, персонал). [pЈd] v 1. чистя (грах, боб и пр.) от шушулките; 2. образувам шушулки (и с up). [pЈd] n малко стадо (китове и пр.). [pЈd] n жлеб.

podagra

- [pъ'daegrъ] n мед. подагра.

podgy

- ['pЈdji] а нисък и дебел, дундест, тантурест; мек и тлъст (за лице).

podiatry

- [pъ'daiъtri] ам. chiropody.

podium

- ['poudiъm] n подиум.

poem

- ['pouim] n стихотворение; поема.

poesy

- ['pouizi] n ост. поезия.

poet

- ['pouit] n поет; Poets' Corner страничен кораб в Уестминстърското абатство в Лондон, където са погребани велики поети/писатели.

poetaster

- [,poui'taestъ] n стихоплетец.

poetess

- ['pouitis] n поетеса.

poetic

- [pou'etik] а поетичен; ~ justice идеална справедливост; ~ license поетична волност.

poetical

- [pou'etikl] а поетически (за творба).

poeticize

- [pou'etisaiz] v поетизирам; превръщам/предавам в стихотворна форма; пиша стихове.

poetics

- [pou'etiks] n pl с гл. в sing поетика.

poetry

- ['pouitri] n 1. поезия; стихове; 2. поетичност, поезия.

pogrom

- ['pЈgrъm] n рус. погром.

poignancy

- ['pЈinъnsi] n 1. острота; горчивина; мъчителност; 2. острота (на вкус, миризма); пикантност; З. трогателност; 4. хапливост, язвителност, острота; 5. ам. уместност (на забележка).

poignant

- ['pЈinъnt] a 1. остър, мъчителен, горчив (за болка, спомен и пр.); 2. остър (за миризма, вкус); пикантен; З. трогателен, затрогващ; 4. хаплив, язвителен, остър; 5. ам. уместен, на място.

poilu

- [pwa:'lu:] n фр. sл. френски войник.

poinsettia

- [pЈin'setiъ] n бот. 1. млечка (Euphorbia); 2. коледна звезда (Euphorbia pulcherrima).

point

- [pЈint] n 1. точка (u геом.); four ~ right четири цяло и осем десети (4.8); 2. място, пункт; позиция; положение; from ~ to ~ от място на място; ~ of view място за наблюдение; прен. гледна точка, гледище; ~ of contact допирна точка; З. определен момент/точка; стадий, етап; boiling/freezing ~ точка на кипене/замръзване; ~ of no return момент при пътуване, когато е невъзможно да се върнеш назад поради изчерпване на припасите; прен. етап (при преговори), при който няма връщане назад; at this/ that ~ в тoзи/онзи момент, точно сега/тогава; at/ on the ~ of на границата/пред прага на; on the ~ of war пред (прага на) война; to be on the ~ of готвя се, каня се, на път съм да, понечвам да (с ger); abrupt to the ~ of rudeness рязък до грубост; when it comes to the ~ когато дойде решителният момент, в решителния момент; if it comes to the ~ ако се наложи; 4. деление (на скала); 5. мор. румб; 6. особеност, характерна/отличителна черта, качество; he has his ~s има и добри страни; singing is not my best ~ не ме бива в пеенето; his weak ~ слабото му място, слабостта му; his strong ~ силата му; 7. сп. точка; to win on ~s печеля по точки; to give ~s to s.o. давам точки на някого като хандикап и все пак спечелвам; прен. превъзхождам някого; 8. точка (на купон за дажби); on/off ~s с/без купони; 9. борс. точка; 10. (остър) връх, острие, край; разклонение на път; to come to a ~ стеснявам се, изострям се; on the ~ of o.'s toes на върха на пръстите си; 11. точка, пункт (в дневен ред, спор и пр.); ~ for ~ във всички подробности, по всички точки; ~ by ~ точка по точка; 12. същност, същина; поанта; смисьл; цел; to see/ get/take the ~ разбирам мисълта на някого, разбирам какво има предвид някой; to come/get to the ~ идвам/стигам до същността на въпроса/до главното; to the ~ на въпроса, свързан с въпроса/с глав ната тема; уместен (за забележка); to wander away from/off the ~ отклонявам се от темата; that's beside the ~ това няма връзка/няма нищо общо с въпроса; to carry/gain/make o.'s ~ налагам се, налагам схващането си; to make a ~ of doing s.th. считам за важно/необходимо да направя нещо; case in ~ пример от този род; what's the ~? защо? няма смисъл; there's not much/no ~ in doing this няма (много) смисъл да се направи това; his remarks lack ~ бележките му не са съществени; that's just the ~ (точно) там е работата/въпросът; 13. ел. контакт; контактен прекъсвач; наконечник на шнур; фасунга; авт. свещ; 14. геогр. нос; връх; 15. игла за гравиране/поанлас; поанлас; 16. жп. обик. рl стрелка; 17. мор. рифова връзка; 18. бокс върхът на брадата; 19. воен. отряд/патрул пред/след войска; 20. печ. пункт; 21. рl крайници, копита (на кон, прaсе); 22. таблa капия; 23. стойка на куче (при откриване на дивеч); 24. дет. връзка, шнур; Ї ~s verdict бокс отсъждане на победа по точки; not to put too fine a ~ on it откровено казано; с извинение; ~ of honour/conscience въпрос на чест/съвест. [pЈint] v 1. соча (и прен.), посочвам (at); насочвам (орьжие), целя се, прицелвам се (at, towards); гледам (за сграда, прозорец); 2. насочвам внимание (to, at); З. остря, подострям, наострям, изострям; 4. прен. предавам с острота, подчертавам; to ~ a moral служа за поука; 5. слагам препинателни знаци; 6. лов заемам стойка (при откриване на дивеч - за куче); показвам присьствието на дивеч; 7. муз. отбелязвам (паузи) в текст за пеeне; 8. стр. фугирам; 9. мат. поставям точка в десетична дроб (и с off); point out 1) изтъквам, подчертавам; 2) посочвам; he ~ed her out той (ми) я посочи; point up придавам острота на, подсилвам (забележка и пр.).

point count

- ['pЈint,kaunt] n бридж преценяване на силата по точки; брой на точките (на даден играч).

point d'appui

- [pwa:nda'pwi:] n фр. опорна точка (и прен.); прен. база, основа.

point lace

- ['pЈintleis] n поанлас, брюкселска дантела.

point-blank

- ['pЈintblae¤k] а 1. воен. насочен (отблизо) право в целта; насочен хоризонтално; 2. решителен, категоричен; откровен; рязък (за отговор и пр.). ['pЈintblae¤k] adv 1. воен. направо в целта (за стрелба); 2. решително, категорично, без заобикалки; направо; рязко.

point-duty

- ['pЈintdju:ti] n дежурство на пост (на полицай и пр.).

pointed

- ['pЈintid] а 1. остър, заострен, изострен, наострен; 2. воен. насочен (за орьжие); З. остър, рязък (за забележка, хумор и пр.); 4. подчертан, явен; явно насочен (at срeщу); 5. арх. готически.

pointedly

- ['pЈintidli] adv 1. остро; 2. многозначително; явно.

pointer

- ['pЈintъ] n 1. показалка (прьчка); 2. стрелка (на прибор); З. воен. мерач; 4. пойнтер (порода ловджийско куче); 5. разг. указание, (полезно) сведение; съвет; намек, подмятане; 6. рl P. астр. двете звезди на Голямата мечка, които са на една линия с Полярната звезда.

pointillism

- [pwanti'lizm] n фр. изк. поантилизъм.

pointless

- ['pЈintlis] а 1. безсмислен, безполезен; безцелен; напразен; 2. сп. без точки.

pointsman

- ['pЈintsmъn] n (pl -men) 1. жп. стрелочник; 2. полицай на пост.

poise

- [pЈiz] v 1. уравновесявам (се), балансирам (се); нося/държа в равновесие/равновесно; to walk with a jar ~d on o.'s head вървя, крепейки стомна на главата си; 2. държа/придържам в положение за хвърляне (копие и пр.); З. държа (по определен начин); to ~ o.s. on o.'s toes държа се/изправям се на пръстите на краката си; note the way he ~s his head забележи как си държи главата; 4. държа се на едно място във въздуха (за птица и пр.); 5. крепя, закрепвам; заемам (дадено) положение; приготвям се; ~d for flight готов да хвръкне; to ~ o.s. to throw a ball приготвям се да хвърля топка. [pЈiz] n 1. равновесие, уравновесеност; 2. спокойствие, сигурност, самоувереност; държане, изпълнено с достойнство; такт; З. начин на държане (на главата и пр.). [pЈiz] n физ. поаз (единица за динамичен вискозитет).

poison

- ['pЈizъn] n 1. отрова (и прен.); to hate s.o. like ~ смъртно мразя някого; 2. физ. вреден погльтител (на неутрони); З. attr отровен; what's your ~? sl. какво ще пиеш? ['pЈizъn] v 1. отравям (и прен.); слагам отрова в; 2. инфектирам, заразявам (почва, вода и пр.); З. физ., хим. намалявам действието на.

poison gas

- ['pЈizъn,gaes] n отровен газ.

poison pen

- ['pЈizъn,pen] n съчинител на злостни/клеветнически анонимни писма; ~ letter анонимно писмо, пълно със злостни клевети.

poisoner

- ['pЈizъnъ] n отровител.

poisonous

- ['pЈizъnъs] а 1. отровен; 2. прен. жлъчен, злостен; покваряващ, порочен.

poke

- [pouk] v 1. мушкам, мушвам, ръгвам, рьгам; пъхам; to ~ the fire разбутвам огьня (за да пламне); to ~ a hole in s.th. правя дупка в нещо, продупчвам нещо; 2. тьрся пипнешком, ровя (about for s.th.); З. ам. sl. удрям, цапардосвам; 4. издавам/навеждам напред; to ~ o.'s head out of/through a window надвесвам глава от прозорец; to ~ o.'s head ходя с наведена напред глава; poкe about разг. навирам се, любопитствувам (into); poke around 1) poke about; 2) разг. мотая се. [pouk] n 1. мушване, смушкване; to give the fire a ~ разбутвам огъня (за да пламне); to give s.o. a ~ in the ribs смушквам някого в ребрата; 2. удар с юмрук; to take a ~ at s.o. удрям някого с юмрук; З. широка периферия на дамска шапка; 4. диал. чувал (вж. pig1 Ї).

poke-bonnet

- [,рouk'bЈnit] n шапка/боне с широка пeриферия.

poker

- ['poukъ] n 1. ръжен; 2. инструмент за пирографиране. ['poukъ] n карти покер.

poker face

- ['poukъ,feis] n (човек с) безизразно лице.

poker-work

- ['poukъwъ:k] n пирография.

pokey

- ['pouki] а 1. тесен, сбутан; беден, жалък (за стая); ~ hole of a place "дупка"; 2. незначителен, дребен, скучен (за занимание и пр.); З. ам. разг. пипкав, туткав. ['pouki] n ам. разг, затвор, пандиз.

poky

- ['pouki] pokey. ['pouki] pokey.

polack

- ['poulaek] n ост. поляк.

polar

- ['poulъ] а 1. полярен; ~ lights северно/южно сияние; ~ bear бяла/полярна мечка (Ursus maritimus); 2. (дву)полюсен; З. диаметрално противоположен; 4. пътеводен; 5. прен. централен, основен, кардинален.

polarity

- [pъ'laeriti] n 1. физ. полярност; 2. прен. диаметрална противоположност.

polarize

- ['poulъraiz] v физ. поляризирам (се) (и прен.).

polarizer

- ['poulъraizъ] n физ. поляризатор.

polaroid

- ['poulъrЈid] n ел. поляроид.

polder

- ['pouldъ] n пoлдер (ниска площ, преградена с дига от морето).

pole

- [poul] n 1. прът; кол, върлина (и сп.); стълб; 2. мачта; З. ок, процеп; аръш; 4. мярка за дължина 5,029 м; Ї under bare ~s мор. със свити платна, up the ~ 1) смахнат; 2) в затруднение, затруднен, на зор. [poul] v 1. карам/подкарвам (лодка) с прът (off, away); 2. бъркам/въртя с прът. [poul] n геогр. полюс; to be ~s apart нямаме нищо общо един с друг, коренно сме различни, на противоположни полюси/мнения сме.

pole-ax

- ['poulaeks] n 1. ист. секира, алебарда; 2. касапска брадва. ['poulaeks] v съсичам; повалям, удрям (сьс секира).

pole-axe

- ['poulaeks] pole-ax . ['poulaeks] pole-ax .

pole-jump

- ['рouldjлmp] n сп. овчарски скок. ['рouldjлmp] v сп. скачам овчарски скок.

pole-star

- ['poulsta:] n 1. P. астр. Полярната звезда; 2. прен. пътеводна звезда; център на внимание.

pole-vault

- ['poulvЈ:lt] pole-jump.

polecat

- ['poulkaet] n пор (Putorius foetidus, Mustela putorius).

polemic

- [pъ'lemik] I. а полемичен; II. n 1. полемика, спор (и pl); 2. полемист.

polemist

- ['pЈlimist] n полемист.

polemize

- ['pЈlimaiz] v полемизирам, споря.

polenta

- [pou'lentъ] n um. полента, каша от царевично брашно.

police

- [pъ'li:s] n 1. полиция; полицаи (с гл. в sing); 2. aм. воен. войник, който се грижи за чистотата; почистване; чистота и ред; З. attr полицейски. [pъ'li:s] v 1. поддържам ред с полиция; 2. прен. контролирам, поддържам ред в; З. ам. воен. поддържам ред и чистота в (и с up).

police action

- [pъ'li:s,aekshn] n ам. локализирани военни действия без обявяване на война, насочени срещу смутители на международния pед и законност.

police constable

- [pъ'li:s,kлnstъbl] n полицай.

police-court

- [pъ'li:skЈ:t] n полицейски съд (за дребни на рушения).

police-office

- [pъ'li:sЈfis] n полицейско управление.

police-station

- [pъ'li:ssteishn] n полицейски участьк.

policeman

- [pъ'li:smъn] n (pl -men) полицай.

policewoman

- [pъ'li:swumъn] n (pl -women [-wimin]) жена полицай.

policlinic

- [,pЈli'klinik] n поликлиника.

policy

- ['pЈlisi] n 1. политика; kid-glove ~ мека/умерена политика; 2. курс/линия на поведение; З. благоразумие, политичност, съобразителност; хитрост. ['pЈlisi] n 1. застрахователна полица; 2. ам. хазартна лотария.

policy-holder

- ['pЈlisi,houldъ] n притежател на застрахователна полица; застраховано лице.

policy-maker

- ['pЈlisimeikъ] n ам. лице, което определя държавна/правителствена политика.

policy-making

- ['pЈlisi,meiki¤] n ам. определяне на дър жавна/правителствена политика.

polio

- ['pouliou] разе. poliomyelitis.

poliomyelitis

- ['pouliou,maiъ'laitis] n мед. полиомиелит, детски паралич.

polish

- ['pЈlish] v 1. лъскам (се), излъсквам (се); лакирам, полирам; изглаждам, шлифовам; 2. прен. (гл. в рр) шлифовам; поправям, изглаждам, подобрявам; ~ed изискан, изтънчен, шлифован; polish off 1) свършвам/ликвидирам бързо, справям се с (работа и пр.); 2) излапвам; З) sl. очиствам, убивам; виждам (някому) сметката; побеждавам; polish up 1) разг. подобрявам; изглаждам (стил и пр.); 2) излъсквам (се); добивам гланц. ['pЈlish] n 1. излъскване, полиране; 2. лъскавина, блясък, гланц; З. лак; лустро; политура; 4. изтънченост; изисканост; елегантност; шлифовка, лустро.

polisher

- ['pЈlishъ] n полировач.

polite

- [pъ'lait] a 1. учтив, вежлив, любезен; to do the ~ разг. мъча се да бъда учтив; 2. изтънчен; културен; изискан (за стил и пр.); ~ letters/literature/ learning изящна литература, белетристика.

politeness

- [pъ'laitnis] n 1. учтивост, вежливост, любезност; 2. изтънченост; изисканост.

politic

- ['pЈlitik] а 1. политичен; ловък, хитър; 2. умен, разумен; З. ряд. политически; държавен. ['pЈlitik] v занимавам се с политика.

political

- [pъ'litikъl] а 1. политически; 2. държавен; ~ resident представител на държава (в полунезависима територия).

political economy

- [pъ'litikъli'kЈnъmi] n политическа икономия.

political science

- [pъ'litikъl,saiъns] n държавно право.

politician

- [pЈli'tishn] n 1. политик; 2. политикан; З. ам. дьржавник; държавен служител.

politicize

- [pъ'litisaiz] v 1. занимавам се с политика; разисквам политически въпроси; 2. придавам политически характер на.

politick

- [] politic .

politico

- [pъ'litikou] исп. politician.

politics

- ['pЈlitiks] n pl 1. политика; to engage in/ go into ~ занимавам се с политика, посвещавам се на политическа кариера; practical ~ реалистична политика; 2. политически убеждения; З. ам. поли тиканствуване; политически маневри/машинации.

polity

- ['pЈliti] n 1. система/форма на управление; държавно устройство; 2. държава.

polka

- ['pЈlkъ] n полка.

polka dot

- ['pЈlkъ,dЈt] n десен на точки.

poll

- [poul] n 1. гласуване; to declare the ~ обявявам резултатите от гласуване; 2. отбелязване/броене/ брой на гласовете; времетраене на гласуването; heavy/light ~ голям/мальк процент на участие в из бори; З. (избирателен) списък; 4. обик. рl избирателен пункт; 5. проверка/анкета на общественото мнение (по даден вьпрос) (и gallop ~ , public opinion ~); 6. глава; теме; 7. чело на чук и пр.; 8. живoтно без рога, шуто животно. [poul] v 1. отбелязвам гласовете (при гласуване); 2. гласувам; З. получавам гласове; to ~ a large majority получавам голямо болшинство; 4. вписвам в избирателен/данъчен списък; 5. ам. участвувам в изборна кампания/анкета; 6. остригвам ниско; под кастрям; отрязвам рогата на. [poul] а отрязан; подстриган; подкастрен; без рога, шут. [poul] n унив. студенти, които не завършват с отличие; диплома без отличие. [pЈl] n папагал (и прен.).

poll-tax

- ['poultaeks] n данък на глава.

pollack

- ['pЈlъk] n зоол. морска треска (Pollachius virens).

pollard

- ['pЈlъd] n 1. дърво с подкастрена корона; 2. животно с отрязани рога; животно без рога; З. ярма; кърма. ['pЈlъd] v 1. кастря, окастрям (дьрво); 2. отрязвам рогата на.

pollen

- ['pЈlъn] n бот. цветен прашец.

pollex

- ['pЈliks] n (pl -ces [-si:z]) анат. палец.

pollinate

- ['pЈlineit] v бот. опрашвам.

polling-booth

- ['pouli¤,bu:Ґ] n избирателна стаичка.

pollinize

- ['pЈlinaiz] pollinate.

polliwog

- ['pЈliwЈg] n попова лъжичка.

pollock

- [] pollack.

pollster

- ['poulstъ] n лице, което провежда анкета за общественото мнение и обработва получените данни.

pollutant

- [pъ'lu:tъnt] n замърсяващо околната среда вещество.

pollute

- [ръ'lu:t] v 1. мърся, замърсявам; 2. прен. скверня, осквернявам; петня, опетнявам.

pollution

- [pъ'lu:shn] n 1. мърсене; замърсяване (и на околната среда); 2. прен. опетняване, оскверняване; З. физиол. полюция.

pollywog

- [] polliwog.

polo

- ['poulou] n cn. поло.

polo neck

- ['poulou,nek] яка поло.

poloist

- ['poulouist] n cn. играч на поло.

polonaise

- [pЈlъ'neiz] n фр. 1. полонеза; 2. ост. вид дамска вечерна рокля.

polony

- [pъ'louni] n вид салам.

poltergeist

- ['pЈltъgaist] n нем. пакостлив дух.

poltroon

- [pЈl'tru:n] n жалък страхливец.

polyandry

- ['pЈliaendri] n полиандрия, многомъжие.

polyanthus

- [pЈli'aenҐъs] n бот. 1. вид иглика; 2. вид дребен нарцис (Narcissus tazetta).

polychromatic

- [,pЈlikrъ'maetik] а многоцветен.

polychrome

- ['pЈlikroum] 1. a polychromatic; 2. n статуя и пр. в много цветове.

polyclinic

- [] policlinic.

polygamist

- [pъ'ligъmist] n многоженец.

polygamous

- [pъ'ligъmъs] a 1. многобрачен, полигамен; 2. бот. двуполов (за цвят).

polygamy

- [pъ'ligъmi] n полигамия, многобрачие.

polygenesis

- [pЈli'djenisis] n полигенеза.

polygeny

- [pъ'lidjъni] polygenesis.

polyglot

- ['pЈliglЈt] n 1. полиглот; 2. книга с успоредни текстове на няколко езика; З. attr многоезичен.

polygon

- ['pЈligЈn] n геом. многоъгълник, полигон.

polygonal

- [pъ'ligъnъl] а многоъгълен.

polygynous

- [pъ'lidjinъs] a 1. с много жени; 2. бот. с много пестици.

polyhedral

- [pЈli'hedral] а многостенен.

polyhedron

- [pЈli'hedrъn] n многостен, полихедрон.

polymer

- ['pЈlimъ] n хим. полимер.

polymeric

- [pЈli'merik] а хим. полимерен.

polynesian

- [pЈli'ni:zjъn] 1. а полинезийски; 2. n полинезиец.

polynomial

- [pЈli'noumiъl] мат. 1. а многочленен; 2. n многочлен, полином.

polyp

- ['pЈlip] n зоол., мед. полип.

polyphonic

- [pЈli'fЈnik] a 1. многогласен, полифоничен; 2. фон. полифоничен.

polyphony

- [pъ'lifъni] n 1. многозвучност; 2. муз. полифония; контрапункт.

polypod

- ['pЈlipЈd] n 1. животно с много крака; 2. бот. сладка папрат.

polypody

- [pъ'lipъdi] n бот. сладка папрат.

polypoid

- ['pъlipЈid] а зоол., мед. полиповиден.

polypous

- ['pъlipъs] polypoid.

polypus

- ['pЈlipъs] n (pl -pi [-pai] , -puses [-pъsiz]) мед., зоол. полип.

polysaccharide

- [,pЈli'saekъraid] n хим. полизахарид.

polysemantic

- [,pЈlise'maentik] а ез. многозначен, полисемантичен.

polysemy

- [pъ'lisemi] n ез. многозначност, полисемия.

polysyllable

- [,pЈli'silъbl] n многосрична дума.

polytechnic

- [,pЈli'teknik] 1. а политехнически; 2. n политехника, политехникум.

polytheism

- ['pЈliҐi:izm] n многобожие, политеизъм.

polythene

- ['pЈliҐi:n] n полиетилен.

polyvalent

- [,pЈli'veilъnt] а хим. многовалентен, поливалентен.

pom

- [pЈm] pommy.

pom-pom

- ['рЈmpЈm] n разг. автоматично (зенитно) оръдие; картечница.

pomace

- ['pлmis] n смачкани/изстискани плодове; кюспе.

pomade

- [pъ'meid] n брилянтин. [pъ'meid] v мажа/намазвам с брилянтин.

pomander

- [pъ'maendъ] n топчица от ароматично вещество (някога носена на тялото против зараза).

pomato

- [pъ'ma:tou] n домат, присаден на картоф.

pomatum

- [pъ'meitъm] pomade1.

pome

- [poum] n 1. плод от рода на ябълката, крушата, дюлята; 2. металическа топка; З. купа с гореща вода за стопляне на ръцете.

pomegranate

- [pЈm'graenit] n бот. нар (Punica granatum).

pomeranian

- [,pЈmъ'reiniъn] I. а померански; II. n 1. померанец; 2. померанско куче (u ~ dog).

pomiculture

- ['poumikлltshъ] n 1. овощарство; 2. помология.

pommel

- ['pлmъl] n 1. главичка на ефес; 2. лък на седло.

pommy

- ['pЈmi] n sl. британски преселник в Австралия и Нова Зеландия.

pomologist

- [pъ'mЈlъdjist] n специалист овощар, помолог.

pomology

- [pъ'mЈlъdji] pomiculture.

pomp

- [pЈmp] n великолепие, пищност, разкош.

pompadour

- ['pЈmpъduъ] n прическа помпадур.

pompom

- ['pЈmpЈm] n 1. помпон, пискюл; 2. вид дребна кичеста гергина.

pompon

- ['pЈmpЈn] pompom.

pomposity

- [pЈm'pЈsiti] n 1. надутост, важност; 2. бомбастичност, надутост; З. ост. пищност, великолепие, разкош.

pompous

- ['pЈmpъs] а 1. надут, важен; 2. бомбастичен, надут (за стил и пр.); З. пищен, великолепен, разкошен.

ponce

- [pЈns] n сутеньор. [pЈns] v живея като сутеньор; сутеньор съм.

poncho

- ['pЈntshou] n исп. пончо, наметало (и против дьжд).

pond

- [pЈnd] n 1. езерце, изкуствено езеро; водопой; 2. шег. море; океан. [pЈnd] v образувам езерце; събирам вода в езерце.

pond-lily

- ['pЈndlili] n водна лилия.

pondage

- ['pЈndidj] n количество вода в езерце; капацитет на езеро.

ponder

- ['pЈndъ] v обмислям; премислям; размишлявам (over).

ponderability

- [,pЈndъrъ'biliti] n 1. възможност да се прецени/предвиди; 2. тежест, тегло.

ponderable

- ['pЈndъrъbl] I. a 1. който може да се пре цени/обсъди/предвиди; 2. който може да се претегли, който има тегло/маса; II. п рl събития/обстоятелства, които могат да се предвидят/преценят.

ponderosity

- [,pЈndъ'rЈsiti] n 1. тежест, тежина; 2. тромавост, мудност, тежест.

ponderous

- ['pЈndъrъs] а 1. тежък, масивен; 2. прен. тежък, тромав; скучен, досаден.

pone

- [poun] n карти играч, който сече картите. [poun] n aм. царевичен хляб.

pong

- [рЈ¤] n разг. воня.

pongee

- ['pЈndji:] n плат от небелена коприна, шантунг.

pongid

- ['pЈndjid] 1. а човекоподобен; 2. n човекоподобна маймуна.

pongo

- ['pЈ¤gou] n 1. pongid 2.; 2. sl. войник.

poniard

- ['pЈnjъd] n кама, кинжал. ['pЈnjъd] v мушкам/набождам с кама.

pontic

- ['pЈntik] черноморски; ист. понтийски.

pontiff

- ['pЈntif] n 1. папа (u sovereign/supreme ~); 2. епископ, владика, архиерей; първосвещеник.

pontifical

- [рЈn'tifikl] I. a 1. папски; 2. епископски, владишки; първосвещенически; З. важен, надуто авторитетен; догматичен; II. п 1. епископски требник; 2. рl папски/епископски одежди.

pontificate

- [pЈn'tifikeit] n длъжност/сан на папа/епископ; времетраене на такава длъжност. [pЈn'tifikeit] v 1. служа в епископски ритуал; 2. говоря надуто/с авторитет, смятам се за непогрешим.

pontify

- ['pЈntifai] pontificate 2.

ponton

- ['pЈntЈn] ам. pontoon.

pontoon

- [pЈn'tu:n] n 1. понтон, лодка за понтонен мост; ~ bridge понтонен мост; 2. вид игра на карти.

pony

- ['pouni] n 1. пони; дребен кон; 2. нещо малко; малка чаша, чашка; ~ car ам. малка (спортна) кола; З. sl. двадесет и пет лири; 4. ам. sl. ключ (за превод, изпитни вьпроси и пр.); 5. pl sl. състезателни коне. ['pouni] v sl. 1. ам. приготвям/превеждам с ключ; 2. плащам (сметка).

pony-tail

- ['pouniteil] n конска опашка (прическа).

pooch

- [pu:tsh] n sl. куче.

poodle

- [pu:dl] n пудел (порода куче).

pooh

- [pu:] int ами! бошлаф!

pooh-Bah

- ['pu:'ba:] n 1. човек, който заема няколко длъжности; 2. човек, който обича да важничи.

pooh-pooh

- [pu:'pu:] v отнасям се с пренебрежение към, омаловажавам.

pool

- [pu:l] n 1. вир; 2. локва; блато; З. плувен басейн. [pu:l] v 1. залагания (на комар); сдружаване на комарджии; 2. сдружаване/сдружение със спекулативна цел за отстраняване на конкуренция; тръст, пул; З. общ запас/резерв/фонд; общо ползуване на различни услуги; car ~ автобаза; 4. рl спорт-тото; to win on the ~s печеля на тото; 5. ам. вид билярд за няколко души; 6. състезание по фехтовка, при което всеки състезател трябва да се състезава с всички играчи на противния отбор. [pu:l] v 1. сдружавам се, образувам пул/тръст; 2. обединявам в общ фонд; събирам, давам (средства, спестявания за обща цел).

poolroom

- ['pu:lrum] n ам. 1. стая за билярд (вж. pool2 5.); 2. стая, където се правят залагания.

poon

- [рu:n] n вид индийско дьрво (Саllорhyllum).

poop

- [pu:p] n мор. 1. кърма; 2. най-висока задна палуба. [pu:p] v заливам/разбивам се в кърмата (за вьлна). [pu:p] v особ. рр изтощавам, карам да се задъха; задъхвам се, изтощавам се (и с out). [pu:p] nincompoop. [pu:p] pope .

poor

- [puъ] I. a 1. беден, нуждаещ се; ~ man's бедняшки, сиромашки; долнокачествен; 2. прен. беден (in откъм); ~ in minerals беден откъм минерали; З. недоброкачествен, лош; слаб; to be ~ at не ме бива в, слаб съм по; to have a ~ night прекарвам лошо нощта; ~ consolation слаба утеха; ~ excuse неубедително извинение; 4. незначителен, дребен; in my ~ opinion по моето скромно мнение; 5. жалък, не достоен; ~ spirit страхливост; ~ sort of conduct недостойно държане; ~ creature жалък човек/същество; 6. беден, нещастен, клет, горък; ~ fellow/thing! горкият! II. п the ~ бедните, беднотията.

poor law

- ['puъ,lЈ:] n ист. закон за бедните.

poor man's weather-glass

- ['puъmaenz'weъgla:s] pimpernel.

poor white

- ['puъ'wait] n aм. пренебр. бедняк от бялата раса; беден земеделец/ратай от бялата раса в Южните щати.

poor-box

- ['puъbЈks] n кутия за събиране помощи за бедните.

poor-rate

- ['puъreit] n ист. местен данък в полза на бедните.

poor-spirited

- ['puъ'spiritid] а малодушен, страхлив.

poorhouse

- ['puъhaus] n приют за бедни.

poorly

- ['puъli] a predic недобре, болнав, неразположен. ['puъli] adv лошо, недобре; незадоволително; ~ off беден, зле материално.

poorness

- ['puъnis] n 1. бедност, беднотия; 2. незадоволителност; слабост; лошо качество.

pop

- [pЈp] v (-pp-) 1. пукам, пуквам, изпуквам; 2. правя да пука; ам. пукам царевица; З. гръмвам, стрелям (at); 4. sl. залагам (вещи); 5. слагам, пъхам, мушвам (in, into, on); 6. ам. вземам, употребявам (на ркотици); to ~ the question правя предложение за женитба; pop along/around идвам (за малко), наминавам; pop down слизам; изтичвам (to); pop in 1) наминавам, отбивам се, прескачам за малко; влизам неочаквано; 2) мушвам, пъхвам; to ~ o.'s head in at the door надзъртам бързо през вратата; pop off 1) отивам си, вървя си, трьгвам си; 2) гърмя, изгърмявам; З) sl. умирам, пуквам; 4) ам. sl. убивам, очиствам, пречуквам; 5) aм. викам, развиквам се, избухвам; pop out 1) изхвръквам, излизам бързо; 2) опулвам се (за очи); пуля (очи); З) подавам бързо навън; 4) излизам (неволно) от уста (за думи); pop over pop along/around; pop up 1) издигам/вдигам бързо (глава и пр.); 2) разг. явявам се неочаквано, изниквам; З) изскачам. [pЈp] n 1. пукот; пукане, изпукване; 2. изстрел; to take a ~ at стрелям по; З. разг. газирано питие; 4. залагане (на вещи); in ~ заложен, в заложна къща. [pЈp] adv 1. с пукот; to go ~ изпуквам; 2. неочаквано, внезапно; ~ goes the weasel вид селски танц. [pЈp] int пук! [pЈp] n разг. тате, татко. [pЈp] а ськр. от popular популярен, поп; ~ art/music поп арт/музика. [pЈp] n 1. ~ art/music (вж. pop6); 2. оркестър/концерт/песни в стил поп.

pop-eyed

- ['pЈpaid] а 1. с изпъкнали очи; 2. опулен, облещен, ококорен.

pop-off

- ['рЈpЈf] n ам. разг. дърдорко; кресльо.

popcorn

- ['pЈpkЈ:n] n ам. 1. царевица за пуканки; 2. пуканки.

pope

- [poup] n 1. папа; 2. поп (в източноправославната цьрква); З. човек, който се смята за непогрешим. [poup] n чувствително място в слабините.

pope Joan

- ['poup'djoun] n вид игра на карти.

pope's head

- ['poupshed] n метла с дълга дръжка.

popery

- ['poupъri] n презр. католицизъм, попщина.

popgun

- ['pЈpgлn] n детска пушка (с тапа); разг. калпава пушка/револвер.

popinjay

- ['pЈpindjei] n 1. конте; перчо; 2. ост. папагал.

popish

- ['poupish] а презр. католически; попски.

poplar

- ['рЈplъ] n бот. 1. топола (Populus); 2. сев.-ам. магнолия.

poplin

- ['pЈplin] n текст. поплин.

popliteal

- [pЈp'litiъl] а анат. задколенен.

popover

- ['pЈpouvъ] n сладкиш от рядко пандишпанено тесто.

poppa

- ['рЈpъ] pop5 .

popper

- ['рЈpъ] n ам. пукало (за пуканки.).

poppet

- ['pЈpit] n обрьщение кукло, сладурче.

poppied

- ['pЈpid] a 1. упоен (с опиум); сънлив, замаян; безразличен; 2. осеян с макове.

popple

- [pЈpl] v клокоча; кипя; вълнувам се (за вода). [pЈpl] n 1. клокочене; кипене; вълнение; 2. ам. бурно море.

poppy

- ['pЈpi] n 1. бот. мак (Papaver); 2. опиум; З. ален цвят.

poppycock

- ['pЈpikЈk] n sl: глупости, дрън-дрън.

popshop

- ['рЈpshЈp] n sl. заложна къща.

popsy

- ['pЈpsi] n разг. миличка, сладурче.

popsy-wopsy

- ['pЈpsiwЈpsi] popsy.

populace

- ['pЈpjulъs] n често пренебр.: the ~ народът, масите.

popular

- ['pЈpjulъ] а 1. популярен (with сред, между); 2. народен; на народа; ~ election всеобщи избoри; ~ vote преки избoри; ~ front народен фронт; ~ government народно правителство, правителство, избрано от народа; ~ opinion обществено мнение; З. общодостьпен (и за цени); популярен; ~ science наука за всички.

popularity

- [,pЈpju'laeriti] n популярност.

popularize

- ['pЈpjulъraiz] v популяризирам.

populate

- ['pЈpjuleit] v 1. заселвам, поселвам; 2. населявам.

population

- [,pЈpju'leishn] n 1. население; 2. заселване, поселване.

populism

- ['pЈpjulizm] n пол. 1. народничество; 2. идеология на народната/земеделската партия в САЩ.

populous

- ['pЈpjulъs] а гъсто населен.

porbeagle

- [pЈ:'bi:gl] n вид акула (Lamma nasus).

porcelain

- ['pЈ:slin] n 1. порцелан; порцеланови изделия; 2. attr порцеланов.

porch

- [pЈ:tsh] n 1. покрит вход; портал; портик; 2. aм. веранда, чардак.

porcine

- ['pЈ:sain] а свински.

porcupine

- ['pЈ:kjupain] n 1. бодливо прасе (сем. Hystricidae); 2. мъначка (за лен и пр.).

pore

- [рЈ:] n 1. пора; to sweat at every ~ целият съм в пот; 2. шупла; дупка. [рЈ:] v 1. мисля, обмислям, задълбочавам се (over, upon); 2. чета внимателно (over); З. ост. гледам съсредоточено (at, upon); Ї to ~ o.'s eyes out изморявам очите си от четене.

porgy

- ['pЈ:dji] n вид морска риба (Pagrus pagrus).

pork

- [pЈ:k] n 1. свинско месо; 2. aм. sl. държавна трапеза, държавни фондове, използувани за лични цели.

pork barrel

- ['pЈ:k,baerъl] n aм. sl. правителствени мероприятия, които носят печалби/популярност на поддръжниците на правителството.

pork-butcher

- ['pЈ:k,butshъ] n месар, който продава главно свинско.

pork-pie

- ['pЈ:kpai] n пирог със свинско месо; Ї ~ hat шапка с плитко дъно и обърната надолу периферия.

porker

- ['pЈ:kъ] n (младо) прасе; шопар.

porky

- ['pЈ:ki] а 1. като свинско; 2. разг. дебел, тлъст.

porn

- [рЈ:n] ськр. от pornography.

pornography

- [рЈ:'nЈgrъfi] n порнография.

porosity

- [pъ'rЈsiti] n шупливост.

porous

- ['pЈrъs] а порест; шуллив, пропусклив.

porphyry

- ['pЈ:firi] n минер. порфир.

porpoise

- ['pЈpъs] n 1. вид дребен кит; 2. вид делфин.

porridge

- ['рЈridj] овесена каша; каша от овесени ядки.

porringer

- ['pЈrindjъ] n куличка.

port

- [pЈ:t] n 1. пристанище; пристанищен град; ~ of entry входно пристанище (за стоки, пьтници); ~ of destination местоназначение (на корaб); ~ of call междинно пристанище; free ~ свободно пристанище; to make ~ влизам в пристанище; хвърлям котва; 2. прен. пристанище, убежище; any ~ in a storm в нужда всякакво убежище е добре дошло; ~ after a storm спокойствие след буря/затруднения; to come safe to ~ пристигам благополучно; прен. успявам, измъквам се от затруднение. [pЈ:t] n портвайн. [pЈ:t] n 1. мор. porthole; 2. отвор, прорез, канал; З. извит мундщук на лула. [pЈ:t] n мор., ав. 1. ляв борт, бакборт; 2. attr ляв. [pЈ:t] v мор., ав. завъртам наляво. [pЈ:t] v воен. държа (пушка) диагонално на гьрдите си; ~ arms! за проверка! [pЈ:t] n 1. воен. държане на пушка/оръжие диагонално на гьрдите; 2. ост. държане, стойка, осанка.

portability

- [pЈ:tъ'biliti] n портативност; преносимост.

portable

- ['pЈ:tъbl] а портативен; преносим; ръчен.

portage

- ['pЈ:tidj] n 1. превоз; пренос; транспорт; 2. навло,такса за превоз; З. пренасяне на лодка/товари по суша; място, където се налага това. ['pЈ:tidj] v пренасям лодка/товари по суша.

portal

- ['pЈ:tl] n 1. главен вход, портал; pl двери; 2. тех. портална рамка; тамбур; З. attr анат. портален; ~ vein портална вена.

portcullis

- [pЈ:t'kлlis] n подвижна вертикална решетка на крепостна врата.

portend

- [pЈ:'tend] v предвещавам, вещая.

portent

- ['pЈ:tent] n 1. предзнаменование, знамение, поличба; предвестник; 2. чудо.

portentous

- [pЈ:'tentъs] a 1. знаменателен; зловещ; злокобен, прокобен; фатален; 2. необикновен; невъобразим; огромен, колосален; З. надут, важен.

porter

- ['рЈ:tъ] n портиер, вратар. ['рЈ:tъ] n 1. носач, хамалин; 2. ам. служещ в спален вагон; З. черна бира, портер.

porterage

- ['рЈ:tъridj] n 1. пренасяне на багаж; 2. такса за пренасяне.

porterhouse

- ['pЈ:tъhaus] n 1. хубаво филе за бифтек; 2. ост. пивница, бирария.

portfolio

- [pЈ:t'fouliou] n 1. папка (за официални документи); 2. министерски пост, портфейл; З. банк. портфейл, съвкупност на полици, ценни книжа и пр. на дадено лице.

porthole

- ['pЈ:thoul] n 1. мор. страничен отвор; 2. воен. амбразура, бойница.

portico

- ['pЈ:tikou] n арх. портик, портал; галерия с колони.

portiere

- [pЈ:ti'Ёъ] n фp. тежка завеса на врата.

portion

- ['pЈ:shn] n 1. част, дял, пай; парче, къс; 2. порция; З. зестра; прикя; 4. участ, съдба, орис. ['pЈ:shn] v 1. деля, разделям, поделям (out); определям като дял на; 2. давам зестра/прикя (на).

portionless

- ['pЈ:shnlis] а без зестра.

portland

- ['pЈ:tlъnd] n жълтеникав варовик (и ~ stone); ~ cement портландцимент.

portly

- ['pЈ:tli] а 1. пълен, едър; 2. представителен, внушителен, солиден.

portmanteau

- [pЈ:t'maentou] n (pl -s, -x) фp. 1. (голям) куфар; 2. комбинирана дума (напр. smog от smoke u fog) (и ~ word); З. attr с повече от една употреба/качество.

portrait

- ['pЈ:trit] n 1. портрет; 2. изображение; подобие.

portrait painter

- ['pЈ:trit,peintъ] portraitist.

portraitist

- ['pЈ:tritist] n портретист.

portraiture

- ['pЈ:tritshъ] n 1. портретна живопис; 2. портрет; З. описание, обрисовка (на характери и пр.).

portray

- [pЈ:'trei] v 1. рисувам портрет; 2. описвам, (об)рисувам; изпълнявам ролята на.

portrayal

- [pЈ:'treiъl] n 1. рисуване, изобразяване; 2. описание; обрисуване; изпълнение на роля.

portress

- ['pЈ:tris] ж.р. от porter1 .

portuguese

- [pЈ:tju'gi:z] I. а португалски; II. n 1. португалец; португалци; 2. португалски език.

portuguese man-of-war

- [pЈ:tju'gi:z maenъv'wЈ:] n вид отровна медуза (Physalia).

pose

- [pouz] v 1. поставям, нареждам, нагласям (за рисуване); 2. позирам (на художник) (for); З. прен. позирам, превземам се; to ~ as представям се за, преструвам се/правя се на, давам си вид, че съм; 4. поставям (вьпрос); предявявам (иск); представлявам (проблем, затруднение, заплаха). [pouz] n 1. поза; позиране; 2. прен. поза, преструвка; льжа. [pouz] v обърквам, озадачавам.

poser

- ['pouzъ] n 1. труден въпрос; неразрешима задача; 2. позьор.

poseur

- [pou'zъ:] n фр. позьор.

poseuse

- [pou'zъ:s] n фр. ж.р. от poseur.

posh

- [рЈsh] a sl. елегантен, шик, луксозен; първокласен. [рЈsh] v: to ~ o.s, up наконтвам се.

posit

- ['pЈzit] v 1. приемам като факт; 2. постулирам; З. слагам, поставям.

position

- [pъ'zishn] n 1. местоположение, място; in/out of ~ на/не на място; 2. позиция; З. състояние, положение; to be in a ~ to в състояние съм/мога да; 4. пост, чин, длъжност, служба; положение (в обществото); 5. гледище, становище; ~ paper подробен доклад, в който се излага становище и се предлагат мерки по даден въпрос; 6. установен принцип; твърдение; изложение. [pъ'zishn] v 1. слагам, поставям; 2. установявам местоположението на; З. воен. разполагам (войски, пoстове).

positional

- [pъ'zishъnъl] а позиционен (и воен.).

positive

- ['pЈzitiv] I. a 1. положителен (и физ.); позитивен; ~ philosophy позитивизъм; ~ sign мат. знак плюс; ~ electron позитрон; 2. определен, категоричен; подчертан; недвусмислен; З. сигурен, уверен, положителен (about); 4. положителен (за влияние и пр.); творчески; деен; 5. разг. сыцински, истински, крьгьл; стопроцентов; 6. тех. който е с принудително задвижване; който се върти в посока на ча совниковата стрелка; 7. грам. положителен (за степен на сравнение); II. п 1. грaм. положителна степен/форма (на прилагателно, наречие); 2. фот. позитив; З. реалност, действителност; 4. мат. положителна величина.

positivism

- ['pЈzitivizm] n фил. позитивизъм.

posse

- ['pЈsi] n полицейски отряд; хайка.

possess

- [pъ'zes] v 1. притежавам, имам; владея; овладявам; to ~ o.s. of завладявам, овладявам; to be ~ed of имам, притежавам; 2. обхващам, завладявам, прихващам (за чувство, идея и пр.); З. обхва щам, обладавам (за зьл дух); what ~ed him to do it? какво го прихвана да постъпи така? кой дявол го накара да направи това? 4. ост. въвеждам във владение; запознавам (някого) (of s.th. с нещо); 5. ост. заграбвам.

possessed

- [ръ'zest] а луд, налудничав; обладан от зъл дух; like one ~ като луд.

possession

- [pъ'zeshn] n 1. владение, притежание; владеене, притежаване; in ~ във владение; to be in ~ of владея, имам, притежавам; to take/get/win ~ of завладявам, влизам във владение; сп. овладявам (топка); to come into ~ of получавам, ставам притежател/владетел на; the information in my ~ сведенията, които имам; to fight for ~ of боря се за, боря се да получа; to be in full ~ of o.'s senses/faculties напълно съм нормален, с всичкия си (ум) съм, на себе си сьм; ~ is nine points of the law влезлият във владение е по-силен от закона; 2. често рl имущество; собственост; вещ; богатство; земи, колонии.

possessive

- [pъ'zesiv] I. a 1. със силно чувство за собственост; който обича да се налага/да владеe (чувствата на другите); властен; 2. грaм. притежателен; II. п грам. притежателно местоимение; притежателен падеж.

possessor

- [pъ'zesъ] n собственик, владетел, притежател.

posset

- ['pЈsit] n горещо питие от мляко, вино и подправки.

possibility

- [,pЈsъ'biliti] n възможност.

possible

- ['pЈsъbl] I. a 1. възможен; изпълним; if (it is) ~ ако e възможно, as far as ~ доколкото e възможно; to be a ~ winner има изгледи да изляза победител; 2. задоволителен, приемлив; поносим; II. п 1. приемлив кандидат/член на отбор; 2. нещо възможно; to do o.'s ~ правя всичко възможно/всичко, което мога.

possibly

- ['pЈsъbli] adv може би, възможно (e); as soon as I ~ can веднага щом мога; I cannot ~ do it невъзможно ми e да го направя; how can I ~? как мога? нима мога?

possum

- ['pЈsъm] n разе. ськр. от opossum; Ї to play ~ 1) правя се на ударен, преструвам се, че не знам/не разбирам; 2) правя се на умрял/заспал; to play ~ with лъжа, мамя.

post

- [poust] n 1. стьлб; стойка, подпора; 2. жп. блокпост; З. ел. клема (присьединителна); 4. сп. стълб (на старта, финала); left at the ~ надминат още в началото на състезанието; beaten at the ~ надминат в самия край на състезанието/прел финала; 5. мин. целик. [poust] v 1. разлепвам обяви/афиши (и с up); обявявам, известявам, съобщавам; the ship was ~ed as missing корабът бе обявен за изчезнал; ~ no bills лепенето на афиши е забранено; 2. изобличавам, разобличавам (публично - чрез обява); З. вписвам име в списък за публикуване; 4. aм. пазя (земя) от бракониери чрез разлепване на предупредителни надписи. [poust] n 1. пост, длъжноcт, място, служба; 2. воен. пост; позиция; укрепление, форт; З. станция, пункт; 4. воен. вечерен сигнал с тръба; last ~ последна тръба (и при погребение); 5. aм. местно звено на военноветеранска организация; 6. trading post. [poust] v 1. воен. поставям на пост; 2. назначавам (на военна, дьржавна служба) (to); diplomat ~ed in London дипломат (на служба) в Лондон; З. издигам/ поставям тържествено (знаме и пр.). [poust] n 1. поща; пощенска кутия; пощенска станция; by ~ по пощата; 2. ист. куриер, пощальон; пощенска станция (на дилижанс и пр.); разстояние между две станции; З. голям формат хартия; 4. attr пощенски. [poust] v 1. пускам, пращам (по пощата); 2. ист. пътувам с пощенска кола; З. бързам; пътувам бързо; ост. изпращам бързо; to ~ off рипвам, тръгвам веднага; 4. осведомявам, държа в течение; to keep s.o. ~ed държа някого в течение; 5. нанасям (сметки) в главна счетоводна книга; to ~ up държа/въвеждам в изправност главна счетоводна книга. [poust] adv 1. ист. с пощенска кола/коне; 2. много бързо, с голяма бързина.

post exchange

- ['poustikstsheindj] n ам. воен. (гарнизонна) лавка.

post meridiem

- ['poustmъ'ridiem] adv лат. следобед (обик. p.m.).

post office

- ['poust'Јfis] n 1. поща, пощенска станция; 2. P.O. Министерство на пощите; З. вид салонна игра.

post-

- [poust] pref след-.

post-chaise

- ['pousttsheiz] n ист. наемна пощенска кола.

post-code

- ['poustkoud] n пощенски код.

post-date

- [poust'deit] v слагам по-късна дата на (писмо и пр.); подправям с по-късна дата.

post-free

- ['poustfri:] a, adv 1. с предплатени пощенски разноски; 2. без пощенски разноски; З. франко.

post-mortem

- ['poust'mЈtъm] adv лат. след смъртта, посмъртно. ['poust'mЈtъm] а 1. следсмъртен; ~ examination аутопсия; 2. разг. след събитието (за анализ, обсьждане). ['poust'mЈtъm] n 1. аутопсия; 2. разг. анализ/обсъждане след състезание/избори и пр.

post-natal

- ['poust'neitl] а следродилен, постнатален.

post-paid

- ['poustpeid] а с предплатени пощенски разноски.

postage

- ['poustidj] n пощенски разноски.

postage stamp

- ['poustidj,staemp] n пощенска марка.

postal

- [poustl] а пощенски; ~ order пощенски запис; ~ card пощенска картичка; ~ union международен пощенски съюз.

postbag

- ['poustbaeg] n 1. чанта на раздавач/пощаджия; 2. дневна поща (на отделно лице и пр.).

postbellum

- ['poustbelъm] а следвоенен.

postbox

- ['poustbЈks] n пощенска кутия.

postboy

- ['poustbЈi] n пощаджия, раздавач; пощальон.

postcard

- ['poustka:d] n пощенска картичка.

poster

- ['poustъ] n 1. афиш, обява; плакат; 2. разлепвач на афиши и пр.

posterior

- [pЈs'tiъriъ] I. a 1.заден; анат., зоол. гръбен; 2. по-късен, по-сетнешен; З. следващ; II. п 1. задник, задница; 2. обик. рl по-късни/идни поколения.

posteriority

- [pЈs,tiъri'Јriti] n следване след нещо; по-късна дата.

posterity

- [pЈs'teriti] n потомство, идни поколения.

postern

- ['pЈstъn] 1. а заден, страничен (за вход и пр.); 2. п задна/странична врата/вход (и на крепост).

postface

- ['poustfeis] n послепис.

postfix

- ['poustfiks] n грам. поствербално наречие, постфикс; окончание; суфикс.

postgraduate

- [,poust'graedjuit] 1. а следуниверситетски, следдипломен, аспирантски; 2. п аспирант.

posthaste

- ['poustheist] n adv (с) голяма бързина; много бързо.

posthumous

- ['pЈstjumъs] а 1. посмъртен; 2. роден след смъртта на бащата.

postiche

- [pЈs'ti:sh] n перука; тупе.

postilion

- [pЈs'tiljъn] n 1. ездач на преден впрегатен кон на карета (без кочияш); 2. пощальон.

postillion

- [pЈs'tiljъn] postilion.

postman

- ['poustmъn] n (pl -men) пощаджия, раздавач; ~'s knock вид салонна игра.

postmark

- ['poustma:k] n пощенски печат. ['poustma:k] v слагам пощенски печат (на).

postmaster

- ['poustma:stъ] n 1. пощенски началник; P. General министьр на пощите; 2. ист. собственик на станция за пощенски коне.

postmeridian

- ['poustmъ'ridiъn] а следобеден.

postmistress

- ['poustmistris] n ж p. от postmaster.

postpone

- [poust'poun] v отлагам, отсрочвам; забавям.

postponement

- [poust'pounmъnt] n отлагане, отсрочване; забавяне.

postposition

- [,poustpъ'zishn] n грам. постпозиция.

postpositional

- [,poustpъ'zishъnъl] а. грам. постпозитивен.

postpositive

- [poust'pЈzitiv] postpositional.

postprandial

- [poust'praendiъl] а следобеден.

postscript

- ['poustskript] n послепис, постскриптум.

postulant

- ['pЈstjulъnt] n цьрк. послушник.

postulate

- ['pЈstjuleit] v 1. постулирам, приемам, предполагам; 2. изисквам, искам, предполагам. ['pЈstjulit] n 1. постулат, предположение; 2. предпоставка; З. основен принцип, изходно начало.

posture

- ['pЈstshъ] n 1. стойка; поза (и прен.); 2. състояние, положение; at the present ~ of affairs при сегашното положение на нещата; З. отношение, становище. ['pЈstshъ] v 1. нагласям, поставям в някакво положение/поза; 2. заемам поза/положение, позирам; З. прен. позирам, правя се, преструвам се (as на, като).

postwar

- ['poustwЈ:] а следвоенен.

posy

- ['pouzi] n 1. китка, букет; 2. ост. мото, девиз (на прьстен и пр.).

pot

- [pЈt] n 1. гърне; делва, кюп; 2. тенджера; чайник; кафеник; З. буркан; кана; канче; кастрон; 4. саксия; 5. кош за ловене на риба/раци; 6. тех. тигел, съд за топене на метали; пота; 7. разг. нощно гърне, цукало; 8. разг. шкембе; 9. изстрел отблизо; to take a ~ at стрелям/гръмвам по; 10. cn. купа; 11. карти мизи; (общ фонд за) залагания; 12. разг. сума/куп пари (и ~s of money); 13. разг. важна клечка (обик. big ~ ); 14. sl. марихуана; 15. chimney-pot/cap; a the ~ calls the kettle Mack присмял се хърбел на щърбел; to keep the ~ boiling 1) печеля колкото за хляба/да свържа двата края; 2) поддържам темпото на игра/работа/разговор; to go to ~ sl. провалям се, отивам по дяволите; to take ~ luck хапвам, каквото има/дал господ. [pЈt] v (-tt-) 1. слагам в гърне/съд; 2. консервирам (месо и пр.); ~ted meat месна консерва; З. готвя/задyшавам в тенджера/гърне; 4. садя/насаждам в саксия (и с up); 5. стрелям, гръмвам (at); застрелвам, убивам (дивеч); убивам дивеч за храна (нe за спорт); 6. хващам, вземам, спечелвам; 7. билярд вкарвам (топка) в дупка; 8. правя грънци; 9. разг. слагам (дете) на гърне.

pot cheese

- ['pЈttshi:z] aм. cottage cheese.

pot hat

- ['pЈthaet] n sl. бомбе.

pot plant

- ['pЈtpla:nt] n саксийно растение.

pot-bellied

- ['pЈtbelid] a 1. шкембелия; 2. кръгьл и широк, тумбест (за печка).

pot-belly

- ['pЈtbeli] n 1. шкембе; 2. шкембелия човек, шишко.

pot-boiler

- ['pЈtbЈilъ] n 1. книга/картина и пр., написана/нарисувана само за пари; 2. автор/художник и пр., който работи само за пари/печалба.

pot-bound

- ['pЈtbaund] а 1. насаден в твърде малка саксия; 2. прен. ограничен, с подрязани крила.

pot-boy

- ['pЈtbЈi] n прислужник в кръчма.

pot-herb

- ['pЈthъ:b] n 1. зеленчук; 2. подправка (магданоз, копьр и под.).

pot-hole

- ['pЈthoul] n 1. понор; 2. дупка на път.

pot-holer

- ['pЈthoulъ] n изследовател на понори, пещерняк.

pot-holing

- ['pЈthouli¤] n изследване на понори.

pot-hook

- ['pЈthuk] n 1. кука над огнище; 2. ченгелче, кукичка (при писанe).

pot-hunter

- ['pЈthлntъ] n 1. ловец, който ловува за прехрана и печалба; 2. спортист, който участвува в състезания само заради наградите; З. ам. археолог любител.

pot-roast

- ['pЈtroust] n задушено месо. ['pЈtroust] v задушавам (месо).

pot-shot

- ['pЈtshЈt] n 1. изстрел наслуки; изстрел отблизо; 2. опит наслуки; З. ам. критична забележка, критика.

pot-still

- ['pЈtstil] n казан.

pot-trained

- ['pЈt,treind] а свикнал да ходи на гърне (за дете).

potable

- ['poutъbl] а 1. а годен за пиене; 2. п обик. рl напитка.

potage

- [pЈ'ta:j] n фр. крем-супа.

potash

- ['pЈtaesh] n хим. поташ.

potassium

- [pъ'taesjъm] n хим. калий.

potation

- [роu'teishn] n 1. обик. рl пиене; 2. (чаша) спиртно питие.

potato

- [pъ'teitou] n (pl -oes) картоф; ~ crisps/aм. chips пържени картофи; quite the (clean) ~ нещо (съвсем) редно; small ~es незначителен човек/нещо, дреболия; hot ~ sl. неприятна/опасна работа; щекотлив въпрос.

potato beetle

- [pъ'teitoubi:tl] n aм. колорадски бръмбар.

potato bug

- [pъ'teitoubлg] potato beetle.

potato-trap

- [pъ'teitoutraep] n sl. уста.

potboil

- ['pЈtbЈil] v aм. пиша/рисувам и пр. как да е/за печалба.

poteen

- [pЈ'ti:n] n ирл. незаконно произведено уиски.

potency

- ['poutъnsi] n 1. сила, мощ, могъщество; 2. власт, сила; авторитет; З. сила, действие, ефикасност (на лекарство, питие); 4. човек с власт; 5. потентност; 6. potentiality.

potent

- ['poutъnt] a 1. книж. могъщ, силен; 2. силен, убедителен; авторитетен, влиятелен; З. силен, ефикасен (за питие, лекарство); 4. потентен.

potentate

- ['poutъnteit] n потентат, владетел, властелин.

potential

- [pъ'tenshъl] I. a 1. възможен; 2. потенциален, скрит; З. грам. потенциален (за наклонение); II. п 1. възможност(и); 2. физ., ел. потенциал; З. съвкупност от средства, потенциал; 4. грам. съcлагателно наклонение, изразяващо възможност.

potentiality

- [pъ,tenshi'aeliti] n 1. възможност, изгледи; 2. потенциалност; З. pl възможности; заложби.

potentiate

- [pъ'tenshieit] v 1. усилвам, придавам сила/ефикасност (на); 2. правя възможен.

potentilla

- [poutъn'tilъ] n бот. очеболец.

pothead

- ['pЈthed] n 1. човек, който пуши марихуана; 2. тъпак, глупак.

potheen

- [] poteen.

pother

- ['pЈъ] n 1. вълнение, смут; суматоха, суетня; 2. шум, врява, гюрултия; to make a ~ about s.th. прен. вдигам шум за нещо; З. задушлив облак (от прах, дим), думан. ['pЈъ] v 1. безпокоя (се), тревожа (се), вълнувам (се); обърквам (се); 2. вдигам шум/врява.

pothouse

- ['pЈthaus] n (долнопробна) кръчма/пивница; ~ manners просташки обноски.

potion

- ['poushn] n доза, глътка (лекарство, отрова); love ~ любовен еликсир.

potlatch

- ['pЈtlaetsh] n 1. индианско тържество с размяна на подаръци; 2. празненство, гощавка.

potman

- ['pЈtmъn] pot-boy.

potpie

- ['pЈtpai] n пирог с месо/плодове и пр.

potpourri

- [,pou'puъri] n фр. 1. сушени розови листа и подправки (за аромат); 2. муз. потпури; З. (сборник от) литературни откъси.

potsherd

- ['pЈtshъ:d] n археол. къс от глинен съд.

potstone

- ['pЈtstoun] n минер, стеатит.

pott

- [pЈt] n печ. формат, хартия (12 х 15 инча).

pottage

- ['pЈtidj] n (гъста) чорба; яхния.

potter

- ['pЈtъ] n грънчар; ~ 's field гробище за бедняци и чужденци/странници. ['pЈtъ] v 1. работя отпуснато/лениво (at, in); 2. туткам се, разтакавам се (и с about); З. to ~ away пилея, разпилявам.

pottery

- ['pЈtъri] n 1. керамични и фаянсови изделия, керамика; 2. грънчарство, керамика; З. грънчарница, фабрика за керамични изделия; 4. the Potteries облаcт в Англия, център на керамичната индустрия.

potto

- ['pЈtou] n зоол. 1. западноафрикански лемур (Реrodicticus); 2. кинкажу.

potty

- ['pЈti] а разг. 1. дребен, незначителен, посред ствен (и ~ little); 2. смахнат; луд (about); З. лесен, лек, елементарен. ['pЈti] n разг. гърне(нце) (особ. за дете).

potty-chair

- ['pЈtitshЁъ] n детски стол с дупка и гърне(нце).

pouch

- [pautsh] n 1. торбичка, кесия; 2. торбичка под окото; З. зоол. торба на кенгуру/пеликан; торбичка на бузата на маймуна; 4. бот. семенна кутийка; 5. пощенска/куриерска чанта; 6. торбичка за патрони; 7. главно шотл. джоб. [pautsh] v 1. слагам в торбичка; прибирам; 2. образувам торба; придавам форма/правя на торба; вися като торба; З. гълтам, поглъщам (за птица, риба); 4. aм. нося/пренасям в пощенска/куриерска чанта.

pouf

- [pu:f] n 1. пуф, табуретка; кушетка; 2. буфан; З. sl. педераст; 4. ост. (подплънка за) дамска прическа руло.

pouff

- [pu:f] pouf.

pouffe

- [pu:f] pouf.

poulard

- ['pu:la:d] n фр. угоена кокошка.

poularde

- ['pu:la:d] poulard.

poult

- [poult] n пиленце; пуйче; фазанче.

poulter's measure

- ['poultъz,mejъ] n проз. двустишие с 12 и 14 срички.

poulterer

- ['poultъrъ] n търговец на домашни птици и дивеч.

poultice

- ['poultis] n лапa. ['poultis] v слагам лапа (на).

poultry

- ['poultri] n домашни птици; ~ farm птицеферма.

pounce

- [pauns] v 1. (на)хвърлям се, спускам се, връхлетявам (at, on, into); 2. нападам неочаквано; хвашам се (за нечия грешка и пр.) (upon); to ~ at the first opportunity to иэползвам първата възможност да. [pauns] n 1. нокът на хищна птица; 2. връхлитане на плячка; З. внезапно нападение. [pauns] n 1. прах от пемза за попиване на мастило; 2. въглищен прах за понсиране. [pauns] v 1. понсирам; 2. полирам с пемза.

pound

- [paund] n 1. фунт (мярка 0,453 кг); 2. фунт, лира (парична единица); to exact o.'s ~ of flesh настоявам за точно спазване на договора. [paund] v проверявам теглото на монети. [paund] v 1. стривам, счуквам (и с up); 2. удрям, блъскам; тропам тежко; З. бомбардирам, обстрелвам (at, on, away at); 4. бия силно (за сьрце); 5. ходя/ вървя тежко/неуморно (along); to ~ the pavements aм. обикалям улиците; 6. to ~ out изтраквам, изчуквам (на пишеща машина); 7. to ~ away работя неуморно; to ~ a fact home to s.o. набивам факт в главата на някого. [paund] n 1. общински обор за заловен в чуждо пасище добитък; 2. място за прибиране на неправилно паркирани коли/безстопанствени котки/кучета; З. затвор (и прен.); 4. талян. [paund] v затварям в общински обор; прибирам.

pound-cake

- ['paundkeik] n сладкиш, в който се слага по един фунт от всеки продукт.

pound-foolish

- ['paund,fu:lish] а небрежен по отношение на големи суми/на сериозни въпроси; на брашното евтин, на триците скъп.

pound-net

- ['paundnet] n талян.

poundage

- ['paundidj] n 1. процент върху фунт/върху печалба (на лира); комисиона; 2. тегло във фунтове.

poundal

- ['paundъl] n физ. паундел (единица за сила).

pounder

- ['paundъ] n 1. чук, чукало; 2. хаван(че). ['paundъ] n в сьчет. 1. нещо, което тежи определен брой фунта (напр. риба); six-~ шестфунтова риба; 2. нещо, което струва/човек, който има определен брой лири; З. оръдие, което изстрелва снаряди с определено тегло във фунтове.

pour

- [pЈ:] v 1. лея (се), изливам (се), изтичам се, стичам се (forth, out, down); вливам се (into); 2. вали из ведро (и с down); it's ~ing wet/with rain вали като из ведро; З. наливам (чай и пр.); насипвам; 4. лея (се), изливам (се) (за думи, звуци) (out, forth); to ~ out o.'s tale of misfortune разказвам бедите си; to ~ forth o.'s ideas излагам (свободно/подробно) идеите си; 5. излъчвам, изпускам (светлина и пр.) (forth); 6. прен. бълвам, изхвърлям (тьлпи - напр. за влак и пр.); pour in 1) стичам се (за хора); 2) трупам се, идвам отвсякъде (за писма, покани и пр.); З) лея се (за дьжд, светлина); настъпвам бързо (за мрак); pour on изливам, изсипвам (подигравки и пр.) срещу/върху; pour out наливам чая/кафето и пр. [pЈ:] n 1. проливен дъжд, порой; 2. поток; З. количество разтопен метал.

pourboire

- [puъ'bwa:] n фр. бакшиш.

pourparler

- [puъ'pa:lei] n фр. обик. рl неофициални предварителни преговори.

pourpoint

- ['puъpЈint] n фр. ист. ватиран мъжки жакет.

pousse-cafe

- [pu:skae'fei] n фр. чаша ликьор с кафето след ядене.

poussette

- [pu'set] n фр. фигура при народен танц, при която партньорите се въртят един около друг.

pout

- [paut] v цупя (се), муся се. [paut] n цупене, нацупване, мусене, намусване; the ~s цупене, сърдене. [paut] n име на разни видове морски риби (Trisopterus luscus); михалца, налим (Lota lota).

pouter

- ['pautъ] n 1. нацупен човек, недоволник; 2. гълъб с голяма гуша (и ~-pigeon).

pouty

- ['pauti] а aм. нацупен, намусен.

poverty

- ['pЈvъti] n 1. бедност,мизерия, нищета; 2. липса, бедност (of, in на, откъм).

poverty-stricken

- ['pЈvъtistrikn] а беден (и прен.), сиромашки, мизерен.

pow-wow

- ['pаuwau] n 1. индианско съвещание; 2. врач/ баяч у индианците; З. разг., шег. събрание, обсъждане, разискване. ['pаuwau] v 1. съвещавам се, обсъждам (about); 2. бая, врачувам.

powder

- ['paudъ] n 1. прах (и лекарство); 2. барут; not worth ~ and shot прен. който не си струва труда; smell of ~ боен опит; to smell ~ for the first time получавам бойно кръщение; to keep o.'s ~ dry вземам предпазни мерки; З. пудра (и за перука); to wear ~ нося напудрена перука; 4. ситен лек сняг. ['paudъ] v 1. поръсвам, наръсвам (with); 2. пудря (се), напудрям (се); З. стривам на прах; превръщам (се) на прах; 4. ам. удрям (топка) силно; 5. украсявам с точици/дребни фигурки.

powder blue

- ['paudъ,blu:] n 1. светлосин цвят; 2. хим. кобалтов окис; синка за пране.

powder keg

- ['paudъ,keg] n 1. метален съд за барут; 2. прен. барутен погреб.

powder snow

- ['paudъ,snou] n лек сух сняг.

powder-horn

- ['paudъhЈ:n] n ист. барутница.

powder-monkey

- ['paudъmл¤ki] n ист. мор. момче, което носи барут за оръдията.

powder-puff

- ['paudъpлf] n 1. пухче за пудра; 2. attr ам. за жени (за спортно сьстезание).

powder-room

- ['paudъrum] n 1. дамска тоалетна; 2. мор. барутен склад.

powdery

- ['paudъri] а 1. като прах; 2. покрит/посипан с прах/прашец; З. ронлив (за камьк и пр.).

power

- [pauъ] n 1. способност, възможност; сила; to do all in o.'s ~ правя всичко, което мога/което е по силите ми; as far as it lies within my ~ доколкото е във възможностите/по силите ми; beyond/out of o.'s ~ не по силите/възможностите ми; to put it out of s.o.'s ~ to правя невъзможно за някого да; 2. тех. сила (и на обектив), мощ, мощност; енергия; производителност (на машина и пр.); what ~ do you use? каква двигателна сила/какъв вид енергия използвате? 3. механизация, употреба на машини; 4. власт (и пол.); могъщество; to have s.o. in o.'s ~ държа някого в ръцете си, имам власт над някого; to be in s.o.'s ~ във властта/ръцете съм на някого; подчинен съм на някого; to be in ~ на власт съм (за партия); to come in/into ~ идвам на власт, спечелвам властта; 5. пол. сила, държава; властник; the great ~s вeликите сили; the ~s that be силните на деня, властниците; 6. юр. пълномощия; права; 7. мат. степен; three to the fourth ~ три на чeтвърта степен; 8. разг. много, сума; it has done me a ~ of good много ми помогна/ми беше полезно; 9. бог, божество; 10. рl рел. шеста степен в йeрархията на ангелите; 11. ocm. войска, воинство; more ~ to your elbow! браво! желая ви успех! [pauъ] v снабдявам с двигател/енергия; привеждам в действие/движение.

power pack

- ['pauъ,paek] n ел. силова/агрегaтна глава.

power play

- ['pauъ,plei] n 1. сп. меле; 2. политическа и пр. маневра от позиция на силата.

power politics

- ['pauъ,pЈlitiks] n политика от позиция на силата.

power-boat

- ['pauъbout] n моторница.

power-dive

- ['pauъdaiv] v ав. пикирам, без да изключа мотора. ['pauъdaiv] n ав. пикиране без изключване на мотора.

power-driven

- ['pauъ,drivn] а моторен.

power-operated

- ['pauъ,Јpъreitid] а с механично задвижване.

power-plant

- ['pauъplae:nt] n 1. електростанция; електроцентрала; 2. двигател (на кола и пр.).

power-station

- ['pauъsteishn] n power-plant 1.

powered

- ['pauъd] а в сьчет. с... мощност.

powerful

- ['pauъful] а мощен, силен (и прен.); могъщ.

powerhouse

- ['pauъhaus] n 1. електростанция, електроцентрала; 2.. разг. източник на власт/влияние; човек с голяма власт/влияние.

powerless

- ['pauъlis] а безсилен; немощен, слаб; to render ~ обезсилвам; to be ~ to resist не мога/нямам сили да се съпротивлявам.

pox

- [pЈks] n 1. в сьчет. шарка; 2. разг. сифилис; Ї ~ on you! дявол да те вземе! чумата да те тръшне!

practicability

- [,praektikъ'biliti] n 1. осъществимост, изпълнимост, приложимост; 2. проходимост, използваемост (на пьт и пр.).

practicable

- ['praektikъbl] а 1. осыцествим, изпълним, приложим; реален; 2. проходим, използваем (за пьт и пр.); З. театр. истински, не бутафорен (за врата и пр.).

practical

- ['praektikl] I. a 1. практичен; 2. практически; З. фактически; ~ owner фактически собственик; 4. практикуващ (дадена професия, занаят); ~ craftsman/farmer занаятчия/земеделец; ~ nurse ам. практикуваща медицинска сестра без свидетелство за правоспособност; to have a ~ knowledge of имам практически познания по, мога да си служа с; II. п 1. практически изпит; 2. практичен човек.

practicality

- [,praekti'kaeliti] n практически въпрос/предложение.

practically

- ['praektikъli] adv 1. практически, на практика; 2. практично; З. фактически, всъщност; ~ speaking всъщност; 4. почти.

practice

- ['praektis] n 1. практика; приложение; in ~ в действителност, на практика; to carry/put into ~ прилагам (на практика); 2. практика, упражнение; тренировка; ~ makes perfect опитът прави майстора; to be in ~ добре съм упражнен, в добра форма съм; to be out of ~ не съм се упражнявал скоро, загубил съм формата си; З. обичай, навик, привичка; практика, установен ред; юр. процедура; to make a ~ of doing s.th., to make it a ~ to do s.th. свикнал съм да/постоянно правя нещо; it is the usual ~ така e прието, така се прави обикновено; as is my usual ~ както правя обикновено, както съм свикнал; 4. (частна) практика, клиентела (на лекар, адвокат); to buy/sell a ~ купувам/продавам лекарски кабинет с разработена клиентела; 5. обик. рl интриги, машинации; sharp~ мошеничество; discreditable ~s тъмни дела; 6. attr тренировъчен, за упражнение; ~ teaching учебна практика. ['praektis] ам. practise.

practician

- [praek'tishn] n 1. практик; 2. practitioner.

practise

- ['praektis] v 1. прилагам (на практика), изпълнявам; to ~ what one preaches върша това, което проповядвам; 2. практикувам, занимавам се с (професия и пр.); З. имам навик, свикнал съм, редовно върша нещо; to ~ early rising винаги ставам рано; 4. упражнявам (се), тренирам (се) (с ger); 5. to ~ upon мамя, измамвам, злоупотребявам с (някого, нечие доверие и пр.).

practised

- ['praektist] а опитен; излечен; умел, сръчен (in).

practitioner

- [praek'tishъnъ] n практикуващ лекар/адвокат; general ~ лекар по обща медицина (не специалист).

praecipe

- ['pri:sipi] n юр. призовка; съдебно нареждане.

praecocial

- [pri'koushъl] а зоол. който още след излюпването си търси сам храната.

praesidium

- [pri'zi:diъm] n президиум.

praetor

- ['pri:tъ] n лат. претор.

praetorian

- [pri:'tЈriъn] 1. а преториански; 2. n войник от преторианската гвардия.

pragmatic

- [praeg'maetik] I. a 1. фил. прагматически; 2. догматичен; със самомнение; З. който обича да се меси в чужди работи; натрапчив; 4. практичен, реален, реалистичен (не идеалистичен); 5. ост. държавен; ~ sanction указ на държавен глава със сила на основен закон; II. п 1. човек, който обича да се меси в чужди работи; човек със самомнение; 2. ~ sanction.

pragmatical

- [praeg'maetikl] pragmatic I. 1., 2., З.

pragmatism

- ['praegmъtizm] n 1. фил. прагматизъм; 2. догматичност, педантизъм; З. натрапчивост.

pragmatist

- ['praegmъtist] n 1. прагматик, последовател на прагматизма; 2. догматик; З. натрапчив човек.

pragmatize

- ['praegmъtaiz] v представям като действителен/реален.

prairie

- ['рrЁъri] n прерия, степ.

prairie chicken

- ['prЁъri,tshikn] n вид сев.-ам. глухар.

prairie dog

- ['prЁъri,dЈg] n сев.-ам. гризач, подобен на лалугер.

prairie grouse

- ['prЁъri,graus] prairie chicken.

prairie hen

- ['prЁъri,hen] prairie chicken.

prairie schooner

- ['prЁъri,sku:nъ] n ам. ист. покрита кола на преселници.

prairie wolf

- ['prЁъri,wulf] n койот (Canis latrans).

praise

- [preiz] v хваля, възхвалявам; похвалвам. [preiz] n похвала; възхвала; хвалба; to speak in s.o.'s ~ хваля някого; to sing/sound s.o.'s ~s възхвалявам/превъзнасям някого; to be loud in s.o.'s ~(s) високо хваля някого; ~ be! слава богу! ~ be to God! хвала на бога!

praiseworthy

- ['preizwъ:i] а похвален, достоен за похвала.

praline

- ['pra:li:n] n пралина(бонбон).

pram

- [praem] разг. ськр. от perambulator. [praem] n вид плоскодьнна гемия.

prance

- [praens] v 1. подскачам, изправям се на задните си крака; 2. скачам, лудувам; разлудувам се (и с about); З. вървя/държа се важно, перча се. [praens] n скок; подскачане.

prandial

- ['praendiъl] а обеден; за/на обед.

prang

- [prae¤] n 1. свалям (самолет); падам (за самолет); катастрофирам; 2. бомбардирам успешно. [prae¤] n катастрофа.

prank

- [prae¤k] n лудория, шега; to play ~s on s.o. правя си шеги с някого. [prae¤k] v 1. крася, украсявам; кича (се), гиздя (се) (и с up, out); 2. перча се.

prankish

- ['prae¤kish] а шеговит; палав.

prase

- [preiz] n минер. вид зеленикав кварц.

prate

- [preit] v бъбря, бърборя; дърдоря, дрънкам. [preit] n бърборене, брътвене, брьтвеж.

pratfall

- ['praetfЈ:l] n разг. 1. падане по задника; 2. унизителен провал, резил.

pratincole

- ['praeti¤koul] n блатна лястовица, кафявокрил огърличник (Glareola pratincola).

pratique

- [prae'ti:k] n фр. мор. разрешение на кораб да влезе в пристанище след санитарна проверка.

prattle

- [praetl] v бъбря, бърборя; приказвам. [praetl] n (детско) бърборене; брьтвеж, приказки.

prawn

- [рrЈ:n] n едра скарида. [рrЈ:n] v ловя скариди.

pray

- [prei] v 1. моля се; чета молитви; to ~ forgiveness моля за прошка; 2. моля, умолявам; (I) ~ (you) моля (ви се); to ~ in aid призовавам/моля за помощ; Ї to be past ~ing for безнадеждно болен съм; загубен съм; безнадеждно глупав съм.

prayer

- [prЁъ] n 1. молитва; 2. молба; at my ~ по моя молба. ['prЁiъ] n 1. молещ се; молител; 2. ам. разг. най-малък шанс за успех.

prayer-book

- ['prЁъbuk] n молитвеник.

prayer-mat

- ['prЁъmaet] n килимче, на което мохамеданите коленичат при молитва.

prayer-rug

- ['prЁъrлg] prayer-mat.

prayer-wheel

- ['prЁъwi:l] n въртяща се цилиндрична кутия, на която са написани молитвите на тибетските будисти.

prayerful

- ['prЁъful] a 1. набожен; 2. искрен, сериозен.

praying-mantid

- ['preii¤,maentid] n зоол. богомолка.

praying-mantis

- ['preii¤,maentis] praying-mantid.

pre-

- [pri:] pref пред-, предварително.

pre-Raphaelite

- ['pri:'raefъlait] 1. а изк. от школата на прерафаелитите (англ. художници от втората половина на XIX в.); 2. п художник прерафаелит.

pre-arrange

- [,рri:ъ'reindj] v споразумявам се/уреждам предварително.

pre-conquest

- [,pri:'kЈ¤kwest] а отпреди норманското нашествие в Англия в 1066 г.

pre-date

- [,pri:'deit] ante-date.

pre-election

- [,pri:i'lekshn] n 1. предварителен избор; 2. attr предизборен.

pre-eminant

- [pri:'eminъnt] а превъзходен, отличен; виден, бележит.

pre-empt

- [pri:'empt] v 1. купувам/завладявам преди друг; 2. присвоявам (предварително); З. ам. придобивам право да закупувам земя преди други; 4. ам. замествам, измествам; 5. бридж правя баражен анонс.

pre-emption

- [pri'empshn] n 1. (право на) купуване/завладяване преди друг; 2. право на воюваща страна да залавя и купува на определена цена стоки, изпращани на неприятеля от неутрална страна (и right of ~ ); З. присвояване; 4. нападение, извършено, за да се изпревари нападение от страна на противника.

pre-emptive

- [pri'emptiv] а 1. свързан с право/който дава право да се купи преди друг; 2. бридж баражен; ~ bid баражен анонс; З. който поема инициативата (за нападение).

pre-engineered

- [,pri:endji'niъd] а стр. панелен, от готови конструкции.

pre-exilian

- [,pri:eg'ziliъn] a библ. отпреди изгнанието на евреите в Египет.

pre-exilic

- [,pri:eg'zilik] pre-exilian.

pre-exist

- [,pri:ig'zist] v съществувам по-рано (в друга форма или образ).

pre-existence

- [,pri:ig'zistъns] n предишно/по-ранно съществуване.

pre-fab

- ['pri:faeb] n разг. сграда от готови сглобяеми елементи.

pre-fabricate

- [pri:'faebrikeit] v 1. изработвам предварително; изработвам стандартни сглобяеми части/елементи; ~d honse pre-fab; 2. прен. произвеждам стандартно.

pre-history

- [pri:'histъri] n 1. праистория; предисторическа археология; 2. предистория (на сьбитие и пр.).

pre-human

- [pri:'hju:mъn] а отпреди появата на човека; на прадедите на човека, на човекоподобните маймуни.

pre-judge

- [pri:'djлdj] v осъждам предварително; съставям си предварително мнение; предрешавам.

pre-minantly

- [pri:'eminъntli] adv главно, преди всичко.

pre-ordain

- [,pri:Ј:'dein] v 1. предопределям; 2. уреждам/нареждам предварително.

pre-war

- ['pri:wЈ:] а предвоенен, довоенен, (от)преди войната.

preach

- [pri:tsh] v проповядвам (и прен.), чета/произнасям проповед; поучавам; to ~ at s.o. насочвам проповедта си срещу някого. [pri:tsh] n разг. проповед (и прен.).

preacher

- ['рri:tshъ] n проповедник (и прен.); the P. библ. Соломон.

preachify

- ['pri:tshifai] v пренебр. назидавам, чета морал.

preachment

- ['pri:tshmъnt] n дълга и скучна проповед.

preachy

- ['рri:tshi] а рaзг. склонен да морализира/поучава.

preamble

- [pri:'aembl] n встъпление, предисловие, увод(на част). [pri:'aembl] v правя предисловие.

prebend

- ['prebъnd] n цьрк. пребенда.

prebendary

- ['prebъndъri] n цьрк. пребендарий.

precarious

- [pri'kЁъriъs] a 1. несигурен, зависещ от волята на друг (за доход и пр.); 2. несигурен, опасен; случаен; рискован, пълен с опасности; to make a ~ living едва си изкарвам прехраната; З. съмнителен, необоснован.

precariously

- [pri'kЁъriъsli] adv едва-едва; несигурно.

precatory

- ['prekъtъri] а умолителен; изразяващ желание; ~ words юр. желание на завещател; ~ trust юр. воля на завещател.

precaution

- [pri'kЈ:shn] n 1. предпазливост, внимание; 2. предпазна мярка.

precautionary

- [pri'kЈ:shъnъri] а предпазен, предохранителен.

precautious

- [pri'kЈ:shъs] а предпазлив, внимателен.

precede

- [pri'si:d] v 1. предшествувам, предхождам; 2. стоя над, заемам по-виcоко положение от; имам предимство пред: З. върша нещо преди нещо друго; подготвям.

precedence

- ['presidъns] n 1. предимcтво; преднина; to have/take ~ over имам предимство пред; превъзхождам; предхождам; ladies have ~ най-напред дамите; 2. първенство; старшинство; чин, ранг.

precedency

- ['presidъnsi] precedence.

precedent

- [pri'si:dъnt] а ряд. 1. предишен, предходен, предшествуващ; 2. предварителен. ['presidъnt] n прецедент.

precedented

- ['presidentid] а за който има прецедент.

preceding

- [pri'si:di¤] а, adv предишен, преден; преди.

precentor

- [pri'sentъ] n 1. регент на хоровото пеене (в цьрква); 2. отговорник за музиката в катедрала.

precept

- ['pri:sept] n 1. правило; предписание; заповед; поучение, наставление; 2. юр. изпълнителен лист; заповед за събиране на налози/за провеждане на избoри.

preceptive

- [pri'septiv] а поучителен, наставнически.

preceptor

- [pri'septъ] n 1. учител, наставник; 2. ист. глава на монашеско братство на рицарите темплиери.

preceptorial

- [,pri:sep'tЈ:riъl] а учителски, наставнически.

preceptory

- [pri'septъri] n ист. (земя/сгради на) монашеско братство на рицарите темплиери.

preceptress

- [pri'septris] ж.р. от preceptor 1.

precession

- [pri'seshn] n 1. движение напред, напредване; 2. астр. прецесия.

precinct

- ['pri:si¤kt] n 1. оградено място около здание; рl околности; район около здание; 2. aм. избирателен/полицейски район; З. граница, предел; 4. градски квартал, където е забранено движението на моторни коли (u pedestrian ~ ); квартал, определен за дадена цел; shopping ~ търговски квартал.

preciosity

- [,preshi'Јsiti] n префиненост, превзетост, маниерност.

precious

- ['preshъs] а 1. скъпоценен; 2. ценен; скъп; любим; З. префинен, превзет, маниерен; 4. разг. ужасен, истински; you've made a ~ mess of it хубава каша си забъркал; it costs a ~ sight more than I can afford струва много повече, отколкото мога да дам; he's a ~ rascal голям/истински мошеник е; keep your ~ tickets дръж си прословутите билети. ['preshъs] adv съвсем; много, ужасно; he has ~ little to say почти няма какво да каже; to take ~ good care of добре се грижа за; it's ~ cold ужасно е студено.

precipice

- ['presipis] n пропаст, бездна; урва; on the brink/edge of a ~ на края на пропастта; прен. пред катастрофа/гибел.

precipitable

- [pri'sipitъbl] а хим. утаим.

precipitance

- [pri'sipitъns] n 1. прибързаност, необмисленост; нещо прибързано/необмислено; 2. бързина, стремглавост; ненадейност, внезапност.

precipitancy

- [pri'sipitъnsi] precipitance.

precipitant

- [pri'sipitъnt] n хим. утаител.

precipitate

- [pri'sipiteit] v 1. хвърлям; повалям; 2. хвърлям (в някакво сьстояние, война) (into); З. ускорявам; 4. хим. утаявам (се); 5. метеор. сгъстявам (пари), така че да се образува дъжд/роса и пр.; сгъстявам се и падам като дъжд, роса и пр.; 6. падам/втурвам се презглава; 7. изпадам внезапно (в дадено сьстояние). [pri'sipitъt] 1. хим. утайка; 2. метеор. валеж; кондензирана влага. [pri'sipitъt] а 1. бърз, прибързан; внезапен; стремглав; 2. прибързан, необмислен.

precipitation

- [pri,sipi'teishn] n 1. хвърляне, запращане; падане/втурване презглава; 2. прибързаност, необмисленост; прибързана/необмислена постъпка; З. хим. утаяване; утайка; 4. метеор. (количество на) валеж; дъжд/сняг/роса и пр.

precipitous

- [pri'sipitъs] a 1. много стрьмен, отвесен; 2. ряд. прибързан, необмислен.

precis

- [prei'si:] n фр. (pl prјcis [prei:'si:z]) кратко изложение, резюме; извлечение; конспект. [prei'si:] v резюмирам, излагам накратко; конспектирам.

precise

- [pri'sais] а 1. точен, определен; at the ~ moment when точно в момента, когато; 2. точен, изискан; педантичен, добросъвестен до дребнавост; отмерен (за жест и пр.); коректен, издържан.

precisely

- [pri'saisli] adv 1. точно, определено, ясно; 2. именно, точно така, съвсем вярно.

precisian

- [pri'sijъn] n 1. формалист, педант; 2. рел. поддръжник на строго спазване на религиозните форми; пуритан.

precision

- [pri'sijъn] n 1. точност, прецизност; 2. attr точен, прецизен (за уред. стрелба и пр.).

precisionist

- [pri'sijъnist] precisian 1.

preclude

- [рri'klu:d] v 1. изключвам (възможността за); отстрaнявам (опасността от); правя невъзможен; 2. попречвам, спирам, спъвам (from с ger); to ~ s.o. from doing s.th. попречвам някому да направи нещо.

preclusive

- [pri'klu:siv] а който изключва/отстранява/попречва (of).

precocial

- [] praecocial.

precocious

- [pri'koushъs] a 1. ранно/преждевременно развит (за човек, дарба и пр.), не за възрастта (за знания и пр.); 2. който цъфти/зрее рано; ранозреен.

precociousness

- [рri'koushъsnis] n 1. ранно/преждевременно развитие; 2. ранозрелост.

precocity

- [pri'kЈsiti] precociousness.

precognition

- [,pri:kъg'nishn] n 1. книж. предварително (по)знание; предчувствие; 2. шотл. юр. предварителен разпит на свидетели.

preconceive

- [,рri:kъn'si:v] v 1. създавам си мнение/представа предварително; ~d idea предубеждение; 2. предвиждам.

preconception

- [,pri:kъn'sepshn] n 1. предварителна представа; 2. предубеждение.

preconcerted

- [,pri:kъn'sъ:tid] а предварително уговорен.

precondition

- [,pri:kъn'dishn] n предварително условие; предпоставка. [,pri:kъn'dishn] v подготвям предварително.

precursor

- [pri'kъ:sъ] n предшественик, предтеча; предвестник.

precursory

- [pri'kъ:sъri] а предварителен, уведен, встьпителен; предшествуващ.

predaceous

- [pri'deishъs] a 1. хищен, граблив; 2. predacious хищнически, грабителски.

predacious

- [pri'deishъs] predaceous.

predation

- [pri'deishn] n хищничество; хищнически начин на живот; ~ pressure въздействие на хищните животни върху околната среда, опасност от загиване на животните, с които се хранят хищниците.

predator

- ['predъtъ] n хищник

predatory

- ['predъtъri] a 1. граблив, хищен; 2. грабителски, хищнически.

predecease

- [,pri:di'si:s] v умирам преди (някого). [,pri:di'si:s] n по-ранна смърт (на някого преди друг).

predecessor

- [,pri:di'sesъ] n 1. предшественик; 2. праотец; З. предишен план и пр.

predestinate

- [,pri:destineit] v предопределям (и рел.); орисвам. [pri:'destinit] а предопределен.

predestination

- [,pri:desti'neishn] n предопределение (и рел.); орис, съдба.

predestine

- [pri'destin] v предопределям; орисвам.

predetermine

- [,pri:di'tъ:min] v 1. предопределям; предрешавам; 2. повлиявам (на), накарвам; определям (начин на действие и пр.).

predicable

- ['predikъbl] лог. 1. а които може да се твърди/заяви; 2. п атрибут.

predicament

- [pri'dikъmъnt] n 1. затруднено/опасно положение, затруднение; I'm in the same ~ и аз съм в същото положение; 2. лог. 1) predicable 2.; 2) pl категории.

predicant

- ['predikъnt] 1. а проповеднически; проповядващ; 2. n проповедник.

predicate

- ['predikeit] v 1. твърдя, заявявам; to ~ goodness or badness of a motive твърдя, че даден мотив е добър или лош; 2. предполагам (като естествено качество); нaлагам (като последствие); З. ам. основавам се (за теория и пр.) (on). ['predikit] n 1. лог. предикат; 2. грам. сказуемо, предикат.

predication

- [,predi'keishn] n 1. заявяване, твърдене; твърдение; 2. грам. предикация; verbs of incomplete ~ глаголи, които изискват допълнение/сказуемно определение.

predicative

- [pri'dikъtiv] I. a 1. изказващ, изразяващ (of); 2. грам. предикативен, сказуемен; II. п грам. сказуемно име, именна част на сказуемо, предикатив.

predicatively

- [pri'dikъtivli] adv като сказуемно име/именна част на сказуемо.

predicatory

- [pri'dikъtъri] а проповеднически; склонен да проповядва.

predict

- [pri'dikt] v предсказвам, предричам; пророкувам.

predictable

- [pri'diktъbl] а който може да се предскаже; чиито постъпки могат да се предвидят.

prediction

- [pri'dikshn] n предсказване, предричане; предвиждане; пророкуване; предсказание; пророчество.

predictive

- [pri'diktiv] а пророчески.

predictor

- [pri'diktъ] n 1. предсказател, пророк; 2. воен. уред за определяне височината, скоростта и пр. на неприятелски самолет.

predilection

- [,predi'lekshn] n склонност, пристрастие; предпочитание (for).

predispose

- [,pri:dis'pouz] v предразполагам (to).

predisposition

- [,pri:dispъ'zishn] n предразположение, склонност (to).

predominance

- [pri'dЈminъns] n надмощие, превъзходство; преобладаване.

predominant

- [pri'dЈminъnt] а преобладаващ, доминиращ; превъзхождащ.

predominantly

- [pri'dЈminъntli] adv преимуществено, главно.

predominate

- [pri'dЈmineit] v преобладавам, доминирам, господствувам (over); имам най-голямо значение; превъзхождам.

preeminance

- [pri:'eminъns] n превъзходство.

preen

- [pri:n] v 1. чистя с клюн; refl чистя си перата с клюн; 2. стягам, подреждам (дрехи); refl нагласям се, нагиздям се; З. refl гордея се, надувам се, перча се (on с).

preface

- ['prefis] n предговор, предисловие; уводни бележки. ['prefis] v 1. пиша предговор на (книга); започвам (реч и пр.) (with); правя уводни бележки; 2. предшествувам, водя към; З. ам. стоя/намирам се пред.

prefatory

- ['pre:fъtъri] а уводен, встъпителен.

prefect

- ['pri:fekt] n 1. ист. префект; 2. шеф, началник (на отдел и пр.); ~ of police префект на парижката полиция; З. уч. ученик, отговорник за дисциплината на по-малките ученици.

prefectorial

- [,pri:fek'tЈ:riъl] а префекторски, на префект/шеф.

prefecture

- [pri:'fektshъ] n префектура.

prefer

- [pri'fъ:] v (-rr-) 1. предпочитам (to пред; to с inf, ger); to ~ walking to riding предпочитам да вървя пеш, отколкото да яздя; I'd ~ him to stay here предпочитам той да остане тук; 2. повишавам (в чин, на служба); назначавам; З. подавам (молба и пр.); повдигам (обвинение); предявявам (иск); предлагам за разискване.

preferable

- ['рrefъrъbl] а предпочитателен, за предпочитане.

preferably

- ['prefъrъbli] adv за предпочитане, по-добре.

preference

- ['prefъrъns] n 1. предпочитание; нещо, което се предпочита; to have a ~ for предпочитам; I should choose this in ~ to any other бих предпочел това, отколкото което и да е друго; this is my ~ предпочитам това; 2. преимуществено право, привилегия; предимство, право на избор; З. пол. ик. облагодетелствуване на една страна с по-ниски вносни мита; ~ bonds/shares/stock привилегировани акции.

preferential

- [,prefъ'renshъl] а ползващ се с предпочитание/ предимство; привилегирован; to get/receive/enjoy ~ treatment получавам/дава ми се привилегия; правят ми се отстъпки; ~ duties/tariff по-ниски мита (на привилегирована страна); ~ right привилегия, предимство; ~ shop ам. предприятие, задължено по договор с профсъюз да дава предпочитание на членовете му.

preferentialism

- [,prefъ'renshъlizm] n (система на) даване привилегии по отношение на мита и пр.

preferment

- [рri'fъ:mъnt] n 1. повишение, повишаване, назначение (to an office на служба); 2. привилегия, предимство (при заплащане, купуване и пр.); З. предявяване (на иск); повдигане (на обвинение).

preferred bonds, shares, stock

- [pri'fъ:d ,bЈndz, ,shЁъz, ,stЈk] вж. preference 3.

prefigure

- [pri:'figъ] v 1. представям/загатвам предварително; 2. представям си предварително, създавам си предварителна представа за.

prefix

- ['pri:fiks] n 1. грaм. представка, префикс; 2. титла пред име (Mr, Sir, Dr). ['pri:fiks] v 1. слагам/поставям като увод (to); прибавям в началото на; 2. грaм. слагам представка (to на).

preform

- [pri:'fЈ:m] v оформявам/образувам предварително.

preformative

- [,pri:'fЈ:mъtiv] грам. 1. а употребен/сложен като представка; 2. п (дума/сричка, употребена като) представка.

pregnable

- ['pregnъbl] а превземаем; уязвим.

pregnancy

- ['pregnъnsi] n 1. бременност; 2. богатство, пълнота, съдържателност; плодовитост.

pregnant

- ['pregnъnt] а 1. бременна; 2. богат, жив (за вьображение и пр.); съдържателен; многозначителен (за думи и пр.); плодовит; резултатен; пълен, натежал (with); ~ with life пълен с живот; ~ age важна епоха, епоха, пълна със събития; political events ~ with consequences политически събития, които водят до важни последици; ~ construction израз, загатващ повече, отколкото е казано.

pregnantly

- ['pregnъntli] adv съдържателно, многозначително.

prehensile

- [pri'hensail] а 1. зоол. хватателен, за хващане; 2. схватлив; З. със силно морално/естетическо чувство.

prehension

- [pri'henshn] n 1. зоол. хващане, залавяне; 2. схващане, схватливост; усещане; усет.

prehistoric

- [,pri:his'tЈrik] а 1. предисторически; 2. разг. остарял, допотопен.

prejudice

- ['predjudis] n 1. предубеждение; предразсъдък (against); 2. предраэположение (in favour of); З. юр. вреда, загуба, щета; to the ~ of във вреда на; without ~ без ущърб на правата/исканията на някого; without ~ to the solution of the question без да се предрешава въпросът. ['predjudis] v 1. създавам предубеждение у, настройвам (against); повлиявам (in favour of); 2. увреждам, ощетявам; намалявам (вьзможности и пр.).

prejudicial

- [,predju'dishъl] а вреден, в ущърб (to).

prelacy

- ['prelъsi] n 1. прелатство; 2. често неодобр. управление на църквата чрез прелати.

prelate

- ['prelit] n прелат.

prelect

- [pri'lekt] v чета лекция.

prelection

- [pri'lekshn] n лекция.

prelibation

- [,pri:lai'beishn] n предвкусване.

prelim

- [pre'lim] n разг. 1. предварителен/приемен изпит; 2. pl печ. начални страници; З. aм. сп. по-маловажен мач преди главната среща.

preliminary

- [pri'liminъri] I. а предварителен, подготвителен; ~ advice предупреждение; ~ examination приемен изпит; II. п 1. рl приготовления; предварителни/подготвителни мерки/разговори/преговори (to); 2. увод, встъпление; З. prelim.

prelude

- ['prelju:d] n 1. прелюдия; 2. встъпление, увод, въведение; подготовка (to). ['prelju:d] v 1. въвеждам, подготвям, загатвам за; служа като увод към; 2. свиря прелюдия.

prelusion

- [рri'lu:jn] n прелюдия; увод, встъпление.

prelusive

- [pri'lu:siv] а встъпителен, уволен; подготвителен; който служи като прелюдия.

premature

- ['premъtshъ] а преждевременен, твърде ранен; ненавременен; необмислен, прибързан; ~ baby недоносено бебе.

prematurity

- [,premъ'tshuъriti] n 1. преждевременност; необмисленост, прибързаност; 2. ранно/преждевременно развитие/разцъфтяване/зреене.

premeditate

- [pri:'mediteit] v обмислям/планирам предварително.

premeditated

- [pri:'mediteitid] а предумишлен; съзнателен; преднамерен; обмислен, премерен (за думи).

premeditation

- [,pri:medi'teishn] n предварително обмисляне/планиране; преднамереност; with ~ юр. предумишлено.

premier

- ['premiъ] 1. а пръв, главен, старши; 2. п премиер, министър-председател.

premiere

- ['premiЁъ] n фр. театр. 1. премиера; 2. актриса, която играе главната роля. ['premiЁъ] v 1. давам премиера на; 2. явявам се за пръв път пред публика (в главната роля).

premise

- ['premis] n 1. предпоставка; предварително условие; 2. рl помещение, сграда, заведение, кыца (заедно с двора); on the ~s в заведението/сградата; на мястото; to warn s.o. off the ~s предупреждавам някого да напусне сградата/заведението и пр.; З. рl юр. встъпителна част на документ. [pri'maiz] v 1. правя предпоставка, предпоставям, приемам (that че); 2. въвеждам, започвам (with).

premiss

- ['premis] premise1 .

premium

- ['pri:miъm] n 1. награда, възнаграждение; 2. фин. допълнителеи дивидент/сума/вноска; to sell/ stand at a ~ котирам се на висока цена; прем. котирам се; на почит съм; имам висока цена; to pot a ~on насърчавам, поощрявам; 2. застрахователна премия; З. такса за обучение на занаят и пр.

premonish

- [pri'mЈnish] v предупреждавам.

premonition

- [,pri:mъ'nishn] n 1. предчувствие (of); 2. предупреждение (of).

premonitory

- [pri'mЈnitъri] а предупредителен; предварителен.

prenatal

- [,pri:'neitl] а мед. пренатален, предшествуващ раждането.

prentice

- ['prentis] n 1. ост. чирак; 2. attr неопитен; to try o.'s ~ hand правя първи/несполучлив опит.

preoccupation

- [pri,Јkju'peishn] n 1. замисленост, умисленост; разсеяност; 2. главна грижа/занимание; my greatest ~ първата ми грижа, това, което най-много ме занимава/интересува; З. по-раншно заселване/заемане.

preoccupied

- [pri'Јkjupaid] а разcеян; замислен; зает с мисли/грижи.

preoccupy

- [pri'Јkjupai] v 1. занимавам, поглъщам вниманието на; 2. завземам/заемам преди друг.

prep

- [prep] n разг. 1. първоначално училище (и ~ school); 2. подготовка на уроците; занимание. [prep] v (-pp-) разг. 1. ходя в първоначално училище; 2. готвя си уроците; З. aм. подготвям за операция/изпит.

prepackaged

- [,pri:'paekidjd] а пакетиран (за стока).

prepacked

- [pri:'paekt] prepackaged.

prepaid

- [] вж. prepay.

preparation

- [,prepъ'reishn] n 1. подготовка; приготовления; to be in ~ подготвям се (за издание и пр.); 2. подготовка на уроци, занимания; З. препарат.

preparative

- [pri'paerъtiv] 1. а подготвителен; предварителен; ~ to като подготовка към/на; 2. п подготовка; воен. сигнал за подготовка.

preparatory

- [pri'paerъtъri] а подготвителен; предварителен; уводен, встьпителен; ~ to като подготовка за, преди; ~ school първоначално училище; aм. частно училище, подготвящо за постъпване в колеж.

prepare

- [pri'pЁъ] v готвя (се), подготвям (се), приготвям (се); to be ~d to готов съм да; I am not ~d to say не мога да кажа; great events are preparing готвят се/предстоят големи събития.

preparedness

- [pri'pЁъdnis] n готовност, подготвеност.

prepay

- [pri:'pei] v (-paid [-peid]) предплащам; answer prepaid с платен отговор.

prepense

- [pre'pens] а предумишлен, преднамерен.

preponderance

- [pri'pЈndъrъns] n превес, преобладаване; превъзходство (over).

preponderant

- [pri'pЈndъrъnt] а преобладаващ; имащ превес/превъзходство.

preponderate

- [pri'pЈndъreit] v надвишавам, превъзхождам, натежавам (по брой, значение и пр.); преобладавам (over).

preposition

- [prepъ'zishn] n грaм. предлог.

prepositional

- [prepъ'zishъnъl] а грaм. предложен.

prepositive

- [pri:'pЈzitiv] а грaм. употребен като представка.

prepossess

- [,pri:pъ'zes] v 1. предразполагам (in favour of); правя благоприятно впечатление на; 2. създавам предубеждение (against), правя неблагоприятно впечатление на; З. вдъхвам (чувство и пр.) (with); 4. поглъщам, завладявам (за мисьл и пр.).

prepossessing

- [,pri:pъ'zesi¤] а привлекателен, симпатичен; предразполагащ.

prepossession

- [,pri:pъ'zeshn] n 1. предразположение, склонност; 2. предубеждение.

preposterous

- [pri'pЈstъrъs] a абсурден, нелеп, безсмислен.

prepotency

- [pri'poutъnsi] n 1. по-голяма сила; превъзходство; 2. биол. доминантност.

prepotent

- [pri'poutъnt] а 1. по-силен; превъзхождащ; 2. биол. доминантен.

prepuce

- ['pri:pju:s] n анат. препуциум.

prerequisite

- [,pri:'rekwizit] 1. а необходим като условие; 2. n предпоставка, необходимо условие (for, of, to).

prerogative

- [pri'rЈgъtiv] n 1. (изключително) право, привилегия; прерогатив; 2. attr прерогативен.

presage

- ['presidj] n знамение, предвестие; предсказание; предчувствие. ['presidj] v предсказвам, вещая, предвещавам; предчувствувам.

presbyopia

- [,prezbi'oupiъ] n мед. старческо зрение, пресбиопия.

presbyter

- ['prezbitъ] n презвитер, свещеник; старейшина.

presbyteral

- [prez'bitъrъl] а презвитерски, свещенически.

presbyterial

- [prezbi'tiъriъl] presbyteral.

presbyterian

- [,prezbi'tiъriъn] 1. а презвитериански; 2. n презвитерианец.

presbytery

- ['prezbitri] n 1. олтар; 2. дом на енорийски католически свещеник; З. църковен съвет у презвитерианците; облаcт под управлението на този съвет.

preschool

- [,pri:'sku:l] 1. а предучилищен; 2. n детска градина.

prescience

- ['presiъns] n предведение; предвиждане; далновидност.

prescient

- ['presiъnt] а който знае предварително; който предвижда; далновиден.

prescind

- [pri'sind] v отделям; откъсвам; откъсвам се, откъсвам вниманието си, абстрахирам се.

prescribe

- [pri'skraib] v 1. предписвам (и лекарство, режим); определям, установявам (правила и пр.); предвиждам (наказание - за закон); 2. юр. предявявам право на давност; губя право на давност.

prescription

- [pri'skripshn] n 1. нареждане, предписване, определяне; установяване; 2. правило, предписание; неписан закон; З. мед. рецепта; (предписано) лекарство/лечение; 4. юр. право на давност (и positive ~); negative ~ ограничение на срока на давност.

prescriptive

- [pri'skriptiv] а 1. който предписва/установява (правила и пр.); нормативен (за граматика); 2. юр. основан на право на давност; З. установен по традиция, неписан (за закон).

presence

- [prezns] n 1. присьствие; наличие, наличност; in the ~ of в присьствието на; при наличността на; your ~ is requested поканени сте да присьствувате; UN ~ присьствие на военна комисия или представители на ООН в дадена страна; 2. крал; високопоставено лице; аудиенция; to be admitted to the ~ бивам въведен при краля и пр.; in such an august ~ пред такова високопоставено лице; З. вид, държане; осанка; човек с представителна външност; man of noble ~ човек с благородна осанка; he has a ~ има внушително/внушаващо респект държане; 4. дух, невидима сила.

present

- [preznt] I. a 1. predic присъствуващ; който се намира/е на лице; to be ~ присъствувам; those ~ присъствуващите; ~ in o.'s recollection/memory жив в паметта; 2. настоящ, сегашен, днешен; съвременен; the ~ day/time сега, днес, сегашните времена; at the ~ time сега, в момента, понастоящем, днес; ~ worth/value действителна стойност (в момента); of ~ interest от непосредствен интерес; ~ danger непосредствена опасност; the ~ volume тази книга; книгата, за която говорим; the ~ writer пишещият тези редове; З. грам. сегашен; 4. ост. бърз, готов; a very ~ help in trouble помощ, на която винаги можем да разчитаме при беда; ~ wit бърз ум; II. п 1. настояще; at ~ по настоящем, сега; в момента; for the ~ (сега-)засега; 2. грам. сегашно време; юр. by these ~s въз основа на тези документи; с настоящото (писмо и пр.). [preznt] n подарък, дар; to make s.o. a ~ of s.th., to give s.th. as a ~ to s.o. подарявам някому нещо. [pri'zent] v 1. представям; 2. refl представям се, явявам се; идва ми, хрумва ми (идея и пр.); З. подавам (заявление и пр.); предявявам (искане и пр.); повдигам (обвинение); предлагам (за разискване); представям (чек за изплащане); 4. представям, давам, показвам (пиеса, актьор и пр.); представям, играя (роля); 5. представям, показвам; to ~ a smiling face to the world показвам се винаги усмихнат, винаги съм усмихнат; to ~ a ragged appearance имам парцалив вид; a good opportunity ~s itself представя ни се добър случай; writer who is good at ~ing his characters писател, който умее да обрисува героите си; 6. представлявам; предизвиквам, създавам (затруднение и пр.); 7. подарявам (s.th. to s.o., s.o. with s.th.); 8. изказвам, поднасям; to ~ o.'s compliments изразявам/изказвам уважението си; 9. воен. насочвам (орьжие); to ~ (arms) вземам за почест; 10. назначавам/определям (кандидат) за свещенически пост/владишки сан. [pri'zent] n воен.: at the ~ за почест.

present-day

- ['preznt'dei] а съвременен, днешен, сегашен.

presentable

- [pri'zentъbl] а 1. приличен, за пред хора (за вид, дрехи и пр.); 2. подходящ за представяне, сценичен (за пиеса).

presentation

- [,prezъn'teishn] n 1. представяне; явяване; 2. предявяване; З. представяне (на пиеса, герои в книга и пр.); 4. подаряване; поднасяне; дар; ~ copy дар от автора; 5. мед. положение на детето при ражданe; предлежание; 6. псих. представа; 7. цьрк. (право на) назначаване на свещеник/даване на владишки сан.

presentiant

- [pri'senshiъnt] а предчувствуващ (of).

presentiment

- [pri'zentimъnt] n предчувствие (of за).

presently

- ['prezntli] adv 1. скоро; след малко; по-после, по-късно; 2. ам. понастоящем, сега; З. ост. веднага.

presentment

- [pri'zentmъnt] n 1. представяне, обрисовка, изобразяване (на характери и пр.); изложение (на случай и пр.); изпълнение (на роля); 2. представяне (на сметка за изплащане); З. донесение; жалба (от енориаши пред владика и пр.); 4. юр. повдигане на обвинение от страна на съдебни заседатели.

preservation

- [,prezъ'veishn] n 1. запазване, опазване; in a good state of ~ добре запазен; 2. консервиране.

preservationist

- [,prezъ'veishъnist] n 1. природозащитник; 2. защитник на културните ценности.

preservative

- [pri'zъ:vъtiv] I. a 1. предпазващ, запазващ; 2. консервиращ; II. п средство за запазване/предпазване/консервиране.

preserve

- [pri'zъ:v] v 1. запазвам; закрилям; пазя (мьлчание); спазвам (приличие); пазя, тача (традиции и пр.); 2. консервирам; правя сладко от (плодове); подходящ съм за консервиране; З. охранявам от бракониери; отглеждам и пазя дивеч. [pri'zъ:v] n 1. често рl сладко, конфитюр; 2. резерват (за дивеч и пр.); З. рl защитни очила.

preside

- [pri'zaid] v 1. председателствувам (at); 2. контролирам, имам власт (over); З. царя, преобладавам (и прен.); 4. седя начело на масата; 5. свиря като солист (at the organ, etc. на орган и пр.).

presidency

- ['prezidъnsi] n председателство; президенство; председателски/президентски пост/мандат.

president

- ['prezidъnt] n 1. председател; 2. президент; З. ректор (на университет и пр.); 4. ам. директор (на банка, компания); P. of the Board of Trade/Education/Agriculture министър на търговията/просветата/земеделието.

presidential

- [,prezi'denshl] а председателски; президентски; ~ year ам. година, в която стават избoри за президент.

presidentship

- ['prezidъntship] n председателство; президентство; ректорство; ам. директорство.

presidiary

- [pri'sidiъri] а воен. гарнизонен.

presidium

- [pri'zidiъm] praesidium.

press

- [pres] v 1. натискам, притискам; налягам; стискам; изстисквам; смачквам; пресовам; to ~ the button натискам копчето (и прен.); 2. гладя, изглаждам (дрехи); З. притискам (противник); to ~ (home) an attack нападам енергично и упорито; the attack had to be ~ed forward нападението трябваше да продължи; to ~ s.o. hard притискам/преследвам някого жестоко; 4. наблягам/настоявам на; подчертавам; to ~ an argument home отстоявам довод настойчиво и последователно; 5. настоявам; притискам; увещавам, убеждавам, кандърдисвам (s.o. to do s.th. някого да направи нещо); he didn't need too much ~ing той не се нуждаеше от много молби, бързо се съгласи; to ~ for an answer настоявам за (бърз/незабавен) отговор; 6. настоявам/накарвам да вземе/приеме; to ~ a gift on s.o. накарвам някого да приеме подарък, набутвам някому подарък; to ~ o.'s opinion on s.o. мъча се да наложа мнението си на някого; 7. натискам (се), притискам (се), блъскам (се), тълпя се (forward) across, along, away, into); 8. тежа (за отговорност, задьлжение и пр.) (on, upon); 9. належащ съм, не търпя отлагане; карам да бърза; time ~es не ни остава много време, времето ни е малко; 10. to be ~ed for не ми стига (време и пр.); на тясно съм за (пари); to be ~ed for space на тясно съм; живея на тясно; не ми стига място; press ahead with упорствувам (в провеждането на), не изоставям (опит и пр.); бързам с; напредвам с; press back 1) отблъсквам; изтиквам; 2) задържам, сдържам (сьлзи и пр.); press down 1) натискам, притискам; 2) прен. тежа (on); press forward 1) бързам напред; 2) притискам се, блъскам се (напред); З) press ahead; press in 1) свивам (устни); 2) прен. притискам, потискам (за мрак, мисли и пр.) (on); press on press forward; press out 1) изстисквам; 2) изглаждам (гьнка на дреха). [pres] n 1. натискане; стискане; притискане; 2. тълпа; блъсканица, бутаница; бъркотия; залисия; напрежение: in the ~ of the fight в разгара на боя; in the thick of the ~ в най-напрегнатия момент; the ~ of modern life напрежението на съвременния живот; З. преса; менгеме; 4. печатарска машина; 5. печатница (и издателство); 6. прен. печат(ане); to go/come to ~ под печат съм; at ~ , in the ~ под печат; to correct the ~, to read for the ~ правя коректури; 7. преса, печат; журналисти; to have/get/receive a good ~ получавам добри отзиви в печата (за книга и пр.); ~ campaign кампания в пресата; 8. (вграден) шкаф с рафтове; ~ of sails/canvas мор. максимално надуване на платната; out of ~ смачкан, неизгладен. [pres] v 1. ист. принудително вербувам (в армията, флотата); 2. to ~ into service реквизирам; използувам; вербувам. [pres] n ист. принудително вербуване на войници/моряци.

press conference

- ['pres,kЈnfъrъns] n пресконференция.

press photographer

- ['presfъ,tЈgrъfъ] n фоторепортер.

press release

- ['presri,li:s] n съобщение за печата, комюнике.

press-agency

- ['pres,eidjъnsi] n информационна агенция.

press-agent

- ['pres,eidjъnt] n лице, което се занимава с рекламиране на даден театър/актьор/музикант и пр.; наемен рецензент.

press-bed

- ['presbed] n сгъваемо легло.

press-box

- ['presbЈks] n запазени места за журналисти на спортни състезания.

press-button

- ['presbлtn] n 1. секретно копче; 2. контактен бутон; ~ war война с модерна техника.

press-clipping

- ['presklipi¤] press-cutting.

press-cutting

- ['preskлti¤] n изрезка от вестник.

press-gallery

- ['presgaelъri] n галерия за журналистите в парламент.

press-gang

- ['presgae¤] n ист. комисия за принудително вербуване на войници/моряци.

press-lord

- ['preslЈ:d] n магнат, притежател на вестници/списания.

press-mark

- ['presma:k] n сигнатура, шифър (на книга в библиотека).

press-proof

- ['prespru:f] n печ. последна коректура.

press-room

- ['presrum] n 1. печ. машинно отделение; 2. пресцентър.

pressboard

- ['presbЈ:d] n 1. дебел пресован картон; 2. ам. дъска за гладене (особ. на рькави).

presser

- ['presъ] n 1. работник на преса; 2. гладач; З. преса (за зеленчуци и пр.).

pressing

- ['presi¤] а 1. бърз, неотложен, належащ, спешен; 2. непосредствен, близък (за опасност); З. настойчив; сърдечен (за покана).

pressman

- ['presmъn] n (pl -men) 1. печ. машинист; 2. работник на преса; З. журналист; репортер.

pressure

- ['preshъ] n 1. налягане (и физиол., физ.); 2. натиск (и прен.); напор; принуда; напрежение; to bring ~ to bear on s.o., to put ~ on s.o., to put s.o. under ~ упражнявам натиск върху някого; under ~ по принуда; under ~ of necessity под напора на необходимостта; at high ~ с голямо напрежение; много усилено; to be under strong ~ to принуден съм/ притискат ме да; З. тежест; затруднение; ~ of work твърде много работа; family ~s тежки семейни задължения/затруднения; ~ of taxation данъчни тежести; 4. ел. напрежение; 5. биол. естествен подбор, водещ към намаляване на броя на дадени организми. ['preshъ] v 1. упражнявам натиск върху, принуждавам (s.o. into doing s.th. някого да направи нещо); 2. ам. pressurize 1, 2; З. ам. готвя в херметическа тенджера.

pressure cabin

- ['preshъ,kaebin] n ав. херметична кабина.

pressure gauge

- ['preshъgeidj] n манометър.

pressure group

- ['preshъgru:p] n пол. организирана група (индустриалци и пр.), която се старае да упражнява натиск върху правителствени решения и пр.

pressure suit

- ['preshъsju:t] n скафандър.

pressure-cook

- ['preshъkuk] v готвя в тенджера под налягане.

pressure-cooker

- ['preshъkukъ] n тенджера под налягане.

pressurize

- ['preshъraiz] v 1. xepмeтизирам; ~d suit pressure suit; 2. поддържам едно и също атмосферно налягане; З. упражнявам натиск върху, принуждавам.

prestidigitation

- [,prestididji'teishn] n фокусничество, илюзионизъм.

prestige

- [pres'tidji] n 1. престиж, добро име; влияние; 2. attr допринасящ за престижа.

prestigious

- [pres'tidjъs] а 1. с висок престиж; много уважаван/ценен; 2. допринасящ за престижа.

presto

- ['prestou] adv, n urn., муз. престо; Ї hey, ~! фокус, бокус, препаратус; изведнъж, като по чудо.

presumable

- [pri'zju:mъbl] а предполагаем.

presumably

- [pri'zju:mъbli] adv вероятно; както може да се предполага.

presume

- [pri'zju:m] v 1. пpeдпoлaгaм; пpиeмaм зa дaдeнo/ доказано; 2. позволявам си, осмелявам се; твърде много си позволявам; З. to ~ upon злоупотребявам с; to ~ upon a short acquaintance интимнича, фамилиарнича, натрапвам се; 4. много си въобразявам, перча се (on с).

presumedly

- [pri'zju:midli] presumably.

presuming

- [pri'zju:mi¤] а нахален, самонадеян, арогантен.

presumption

- [pri'zлmpshn] n 1. предполагане, приемане за дадено/доказано; 2. предположение, презумпция; З. вероятност; there is a strong ~ against it малко e вероятно; the ~ is that предполага се, че, вероятно e да; 4. самонадеяност; арогантност, нахалство, дързост.

presumptive

- [pri'zлmptiv] а вероятен, предполагаем.

presumptuous

- [pri'zлmptshuъs] presuming.

presuppose

- [,pri:sъ'pouz] v 1. предполагам, приемам за дадено; 2. предполагам (като необходимо условие).

presupposition

- [,pri:sъpъ'zishn] n предположение, презумпция.

pretence

- [pri'tens] n 1. претенция; to make no ~ to s.th. нямам претенции/не претендирам за нещо; 2. преструвка, преструване, неискреност; измама; to make a ~ of friendship/patriotism/affection, etc. преструвам се на приятел/родолюбец/че обичам; ~ of humility/repentance престорена/неискрена скромност/разкаяние; his work is a mere ~ само се преструва/прави, че работи; З. претекст, предлог; under ~ of под предлог, че; under/on the ~ of consulting me под предлог/уж, че се съветва с мен; under/on false ~s чрез/с измама.

pretend

- [pri'tend] v 1. претендирам, предявявам/изявявам претенции (to за); 2. преструвам се, правя се; играя на уж; to ~ illness преструвам се на болен; let's ~ to be robbers хайде да играем на разбойници.

pretender

- [pri'tendъ] n 1. претендент; 2. преструван.

pretense

- [pri'tens] aм. pretence.

pretension

- [pri'tenshn] n 1. претенция; право (to за, на); man of no ~(s) човек без претенции, скромен човек; he has ~s to being considered a scholar претендира за учен; 2. преструвка, преструване, лицемерене.

pretentious

- [pri'tenshъs] a претенциозен; превзет.

preterhuman

- [,pri:tъ'hju:mъn] а свърхчовешки.

preterite

- ['pretъrit] a, n грам. минало (време).

preternatural

- [,pri:tъ'naetshъrъl] а свръхестествен.

pretext

- ['pri:tekst] n претекст, предлог, извинение; under/on the ~ of/that под предлог, че; ~ for refusing/coming предлог да откажа/дойда.

prettify

- ['pritifai] v разкрасявам, разхубавявам.

prettiness

- ['pritinis] n хубост; привлекателност.

pretty

- ['priti] a 1. хубав(ичък), приятен, привлекателен; to make o.s. ~ натъкмявам се, разкрасявам се; гримирам се; 2. добър; ловък, сръчен; пъргав, жив (за ум и пр.); 3. галантен; превзет; 4. разг., ирон. хубав; a ~ mess you've made of it хубава каша си забъркал, добре си го оплескал; that's a ~ way to behave! хубава работа! що за държане! you're a ~ sort of fellow! и ти си един! 5. разг. доста голям, доста много; it must have cost yon a ~ penny кой знай колко пари ти е струвало, трябва да ти е струвало доста пари. ['priti] adv доста; горе-долу; твърде; ~ much/nearly the same почти същото; he does ~ much as he pleases той почти винаги прави, каквото си иска; we've ~ well finished почти сме свършили; Ї sitting ~ в благоприятно положение; добре материално. ['priti] n 1. в обрыцение: my ~ миличко (обик. кьм дете); 2. pl хубави дрехи/накити/бельо; З. горен украсен ръб на чаша. ['priti] v ам. разкрасявам (up).

pretty-pretty

- ['priti'priti] а кукленски (за лице); превзет (за дьржане).

prevail

- [pri'veil] v 1. вземам/имам надмощие/връх; възтържествувам, побеждавам; превъзмогвам, преодолявам (over, against); 2. преобладавам; господствувам, царя; срещам се често, разпространен съм; З. to ~ on/upon убеждавам, накарвам.

prevailing

- [pri'veili¤] а преобладаващ; господствуващ.

prevalence

- ['prevъlъns] n преобладаване; широко разпространение.

prevalent

- ['prevъlъnt] а преобладаващ; широко разпространен, често срещан/употребяван.

prevaricate

- [pri'vaerikeit] v прен. извъртам; говоря/ действувам уклончиво.

prevarication

- [pri,vaeri'keishn] n прен. извъртане; уклончив отговор/поведение.

prevaricator

- [pri'vaerikeitъ] n човек, който обича да извърта; лъжец.

prevent

- [pri'vent] v 1. предотвратявам; избягвам; предпазвам (from с ger); 2. преча, попречвам, спирам, спъвам; there is nothing to ~ him from going/his going/him going нищо не му пречи да отиде; З. ост. водя, предвождам; 4. ост. предварвам; предугаждам (желание и пр.).

preventable

- [pri'ventъbl] а предотвратим.

preventative

- [pri'ventъtiv] preventive.

preventible

- [pri'ventъbl] preventable.

prevention

- [pri'venshn] n предотвратяване; предпазване; попречване, спиране, спъване; предпазна мярка/ средство; ~ of disease предпазване от/борба със заболяванията, профилактика; society for the ~ of cruelty to animals, etc. дружество за защита на животните и пр.; in case of ~ ако нещо (ви) попречи; ~ is better than cure по-добре да предпазиш, отколкото да лекуваш.

preventive

- [pri'ventiv] 1. а предпазен; профилактичен; P. Service митническа служба за борба с контрабандата; 2. п предпазно/профилактично средство.

preview

- [,pri:'vju:] n 1. затворено предварително представление; 2. сцени/кадри от следваща програма на кино; З. ам. предварителен преглед/изявление. [,pri:'vju:] v 1. гледам/показвам на закрито представление; 2. ам. правя предварителен преглед на.

previous

- ['pri:viъs] а 1. по-раншен; предишен, предшествуващ, преден; to move the ~ question парл. поставям въпрос дали да се гласува по главния въпрос на дебатите (за да се избегне поставяне на разглеждане на този вьпрос, ам. за да се прекратят дебатите по него); 2. разг. прибързан; you're a bit ~ май много бързаш; З. ~ to преди.

previously

- ['pri:viъsli] adv 1. по-рано, по-преди; някога; предварително; ~ to my departure преди заминаването ми; 2. разг. прибързано.

previse

- [pri'vaiz] v предвиждам; предусещам; предупреждавам.

prevision

- [pri'vijn] n предвиждане; предусещане; предвидливост; предчувствие. [pri'vijn] ам. previse.

previsional

- [pri'vijъnъl] а предвиждащ; предусещащ; предвиден, очакван.

prevue

- [] preview 2.

prex

- [preks] n sl. директор (особ. на колеж).

prexy

- ['preksi] prex.

prey

- [prei] n плячка, жертва (и прен.); beast/bird of ~ грабливо/хищно животно/птица; to be/fall a ~ to жертва съм/ставам жертва на. [prei] v обик. с upon 1. ловя, гоня, хващам (плячка); 2. ограбвам, плячкосвам; З. измамвам, изигравам; 4. живея на гърба на, използвам; 5. измъчвам, тормозя, гнетя, потискам; s.th. is~ ing on his mind нещо го измъчва/тормози/гложди.

pri'thee

- ['prii:] ост. ськр. от I pray thee.

priapism

- ['praiъpizm] n 1. сластолюбие; 2. мед. приапизъм, болезнена полова възбуда.

price

- [prais] n 1. цена (и прен.); стойност; cost ~ костуема цена; trade ~ фабрична цена; цена на едро; under ~ под обикновената цена; one- ~ store магазин, където всичко се продава на една и съща цена; I haven't got the ~ of a cup of tea нямам пари за чаша чай; нямам пукната пара; at any ~ на всяка цена, непременно; not at any ~ в никакъв случай, за нищо на света; at a ~ разг. ако си готов да платиш (и прен.); above/beyond/without ~ безценен, неоценим; to set/put a ~ on определям цена на; to set a ~ on s.o's head/life определям награда за залавянето/убиването на някого; every man has his ~ всеки може да бъде подкупен; to set at no ~ никак не ценя, за нищо не зачитам; 2. сп. съотношение, курс (при залагане на сьстезание); long/short ~ голяма/малка разлика в съотношението; what ~ ...? 1) как ти се вижда/изглежда....? 2) ирон.колко (ти) струва сега...? къде (ти) остана сега...? [prais] v 1. определям цена на, оценявам; слагам етикет с цената на; to be -d at... продавам се за/по...; to ~ o.s. out of the market увеличавам цените толкова, че не ми cе купува стоката; 2. запитвам за цената на; З. ценя. преценявам; to ~ high ценя високо; to ~ low не ценя.

price support

- ['praissъ'pЈ:t] n ам. поддържане на равнището на цени чрез държавни мероприятия.

price war

- ['prais,wЈ:] n ам. търговска конкуренция, при която се намаляват цените, за да се отнемат купувачите на конкурента.

price-cutting

- ['praiskлti¤] n намаление на цените.

price-list

- ['praislist] n ценоразпис.

priceless

- ['praislis] а 1. безценен, неоценим; 2. sl. много забавен; upoн. чудесен..

pricey

- ['praisi] а разг. скъп.

prick

- [prik] n 1. шип, бодил, трън; острие; остен; игла; 2. бодване, убождане; следа/белег от убождане; З. вулг. пенис; 4. sl. презр. никакъв човек, никаквец. [prik] v 1. бодвам, бода, убождам; пробивам; to ~ pins in набождам карфици в; to ~ a design on s.th. набелязвам модел върху нещо с дупчици (out, off); 2. мъча, измъчвам (за болка, сьвест и пр.); З. отмятам, отбелязвам (в списьк и пр.); to ~ a ship's position on a map отбелязвам местонахождението на кораб върху карта; 4. настръхвам (за кожа); изострям се (за нepвu); to ~ (up) o.'s ears наострям уши (и прен.); 5. ост. пришпорвам (кон), препускам; 6. to ~ in/ off/out разсаждам; to ~ the bubble/bladder показвам празнотата/нищожеството (of на).

pricker

- ['prikъ] n 1. шило, игла; 2. тех. пробой, замба.

pricket

- ['prikit] n 1. едногодишен мъжки елен; 2. шип, на който се забива свещ.

prickle

- [prikl] n 1. шип, бодил, трън; игла, иглица (на тaралеж, растение и пр.); 2. настръхване, гъша кожа. [prikl] v бода, бодвам; my skin ~s кожата ми настръхва; като че ли мравки ме лазят.

prickly

- ['prikli] а 1. бодлив, трънлив; to have a ~ feeling/sensation настръхва ми кожата, като че ли нещо ме лази/боде; 2. обидчив; раздразнителен; З. ам. щекотлив, деликатен.

prickly ash

- ['prikli,aesh] n вид бодлив храст (Zanthoxylum americanum).

prickly heat

- ['prikli,hi:t] n зачервяване на кожата от спарване: мед. милиария върху червени палили.

prickly pear

- ['prikli,рЁъ] n (ядивен плод на) вид кактус (Opuntia).

prickly poppy

- ['prikli,pЈpi] n вид растение с жълти цветове и бодливи листа (Agremone mexicana).

pride

- [praid] n 1. гордост; горделивост, надменност, високомерие; false ~ неоправдано чувство на гордост/срам; proper ~ законна гордост; чувство за собствено достойнство, самоуважение; ~ of birth гордеене с потеклото; to take (a) ~ in гордея се с (doing s.th. това, че върша нещо добре); ~ will have a fall, ~ goes before a fall възгордяването води към гибел; 2. прен. разцвет, апогей, връхна точка; ~ of place прен. 1 ) първо/най-видно място; 2) надменност, арогантност; in the full ~ of harvest в разгара на жътвата; in the ~ of years в разцвета на годините си; peacock in his ~ хер. паун с разперена опашка; З. стадо (львове, пауни и пр.); ~ of the morning утринна мъгла/дъжд, предвещаващ хубаво време. [praid] v: to ~ o.s. on (being) s.th. гордея се с (това, че съм) нещо.

prideful

- ['praidful] a горделив, надменен, високомерен.

prie-dieu

- [pri:'djъ:] n фр. молитвен стол.

priest

- [pri:st] n 1. свещеник, поп; 2. жрец; З. чук за убиване на риба. [pri:st] v ръкополагам за свещеник, запопвам.

priest's hole

- ['pri:stshoul] n ист. скривалище на католически свещеник (в Англия по време на преследването на католиците.).

priest-ridden

- ['pri:stridn] а под властта на свещениците.

priestcraft

- ['pri:stkra:ft] n попщина, клерикализъм.

priestess

- ['pri:stis] ж.р. от priest.

priesthood

- ['pri:sthud] n 1. звание/сан на свещеник; 2. духовенство.

priestling

- ['pri:stli¤] n пренебр. попче.

priestly

- ['pri:stli] а свещенически, на свещеник; жречески.

prig

- [prig] n 1. самодоволен и ограничен човек; "светец"; позьор; пуританин; 2. педант, формалист. [prig] n sl. крадец, джебчия.

priggery

- ['prigъri] n 1. самодоволство; 2. педантизъм, формализъм.

priggish

- ['prigish] a 1. самодоволен и ограничен; пуритански; превзет; 2. педантичен, формалистичен.

priggishness

- ['prigishnis] priggery.

prim

- [prim] a 1. прeкалено морален, старомомински; превзет, надуто коректен/официален; 2. спретнат, подреден. [prim] v 1. държа се превзето/като стара мома; 2. подреждам най-грижливо; З. to ~ o.'s lips/face свивам строго устни, приемам строг вид.

prima facie

- ['praimъ'feisii:] adv лат. (убедителен) на пръв поглед; ~ case юр. случай, който може да се представи на съда; ~ evidence юр. показания/доказателства, които подлежат на потвърждение.

primacy

- ['praimъsi] n 1. първенство; превъзходство; 2. архиепископски сан.

primaeval

- [] primeval.

primal

- ['praimъl] а 1. основен, най-важен; 2. primeval.

primarily

- ['praimъrili] adv 1. главно, преди всичко, на първо място; 2. пьрвоначално.

primary

- ['praimъri] I. a 1. първоначален, първичен (и геол.); 2. основен, първичен (за цвят, значение, продукт и пр.); ~ tenses грам. основни глаголни времена; З. примитивен, първичен (за инстинкт и пр.); 4. ел. първичен, галваничен; 5. главен, най-важен, най-съществен, първостепенен; II. п 1. нещо главно/съществено/най-важно; 2. астр. планета (не спьтник); З. основен цвят; 4. зоол. махово перо; 5. ел. първична верига/намотка; 6. ам. ~ assembly/meeting; 7. рl физ. първични (ядрени) частици; 8. геол. палеозойска ера, палеозой.

primary amputation

- ['praimъriaempju'teishn] n мед. ампутиране, преди да е настъпило възпаление.

primary assembly

- ['praimъriъ'sembli] n ам. предизборно събрание за определяне на кандидатите.

primary meeting

- ['praimъri'mi:ti¤] primary assembly.

primary school

- ['praimъri,sku:l] n основно/начално училище.

primate

- ['praimit] n архиепископ.

primates

- [prai'meiti:z] n pl зоол. примати.

prime

- [praim] a 1. първоначален, основен, първичен; ~ cost ик. себестойност; 2. прост, несьставен; ~ number мат. просто число; З. основен, главен, най-важен; първостепенен; ~ necessity основна/първа необходимост; 4. първокачествен, отличен (и за продукт); ~ television time най-скъпо заплащано време за телевизионно предаване. [praim] n 1. начало, най-ранен стадий; 2. прен. разцвет; in o.'s ~, in the ~ of life в разцвета на силите си; past o.'s ~ попреминал, не вече млад; З. утро, зора; църк. утренна; 4. мат. просто число; 5. фехт. първа позиция; 6. муз. ост. основен тон; 7. печ. знакът ' (прим). [praim] v 1. ост. пълня, зареждам (орьжие и пр.); 2. разг. натъпквам (с храна, питие); З. инструктирам; подучвам; to ~ a witness научавам свидетел какво да говори; 4. грундирам, намазвам с безир; 5. тех. заливам (помпа, за да започне да работи), наливам малко петрол в цилиндъра на мотор, за да се изчисти втвърденото масло; впръсквам вода в парата на цилиндър; смесвам се с парата на цилиндър (за впрьскана вода); to ~ the pump влагам пари в изоставащо предприятие и пр., за да стимулирам развитието му.

prime minister

- ['praim,ministъ] n министър-председател, премиер.

primer

- ['praimъ] n 1. буквар; учебник за начинаещи; 2. цьрк. часослов; наустница; З. ['рrimъ] nеч. терция; great ~ шрифт от 18 пункта; long ~ гармонд; 4. грунд (боя). ['praimъ] n капсула, запалител.

primeval

- [praim'i:vъl] а първобитен; предисторически, прастар, вековен, девствен (за гора).

primipara

- [prai'mipъrъ] n (pl -ae [-i:] ) първескиня.

primitive

- ['primitiv] I. a 1. първобитен, предисторически; 2. примитивен, първобитен, прост, груб; З. остарял, старомоден; 4. мат. основен (за фигура); 5. най-ранен, най-стар; основен (непроизводен); ез. пра-; P. Germanic прагермански; II. п 1. изк. художник примитивист; 2. картина на художник примитивист; З. грам. основна (непроизводна) дума; 4. прост/необразован човек.

primness

- ['primnis] n 1. прекалена моралност; 2. превзетост; педантичност; надута коректност/официалност.

primogenitor

- [,praimou'djenitъ] n праотец, прародител; основател на род и пр.

primogeniture

- [,praimou'djenitshъ] n 1. първородство; 2. юр. наследяване на титла/имот само от първородния син.

primordial

- [pri'mЈ:diъl] а най-ранен, най-стар; първоначален; първичен; пръв, основен.

primp

- [primp] v контя (се), труфя (се).

primrose

- ['primrouz] n 1. безстъблена иглика (Primula vulgaris); 2. светложълт цвят; the ~ path/way пътят на наслажденията.

primula

- ['primjulъ] n примула.

primus

- ['praimъs] n примус (и ~ stove).

prince

- [prins] n 1. принц; княз; господар (и крал и пр.); P. of Wales Уелски принц, английски престолонаследник; P. of the Church кардинал; the P. of darkness/of this world сатаната; the P. of peace Христос; ~ royal най-големият син на крал; ~ charming очарователният принц (от приказките); 2. прен. цар, най-голям (между); ~ of poets цар на поетите.

prince's feather

- ['prinsiz,feъ] n бот. вид щир (Amaranthus hypochondriacus).

princedom

- ['prinsdъm] n 1. титла на принц/княз; 2. княжество.

princely

- ['prinsli] а 1. княжески, подобаващ на княз/ принц; 2. великолепен, разкошен; богат, щедър.

princess

- ['prin'ses] n княгиня; принцеса; господарка, кралица; ~ dress рокля "принцеса".

principal

- ['prinsipъl] I. a главен; основен; най-важен; II. п 1. шеф, ръководител; глава; директор; главна воюваща страна; 2. директор на училище/колеж; ректор на университет; З. юр. автор на престъплениe: ~ in the first degree главен виновник; ~ in the second degree съучастник; 4. фин. основен капитал; майка (основна сума на дьлг); 5. солист; актьор, който изпълнява главната роля; главен участник (в сделка и пр.); 6. лице, което наема друг да извършва за него финансови и юридически операции; 7. муз. принципал, главен регистър на орган; 8. стр. покривна ферма.

principality

- [,prinsi'paeliti] n 1. княжество; the P. Уелс; 2. рел. ангел от пета степен.

principally

- ['prinsipъli] adv главно, предимно.

principle

- ['prinsipl] n 1. първопричина; първоизточник; 2. принцип, правило, начало; закон; аксиома; first ~s основни закони/принципи; on ~ по принцип; in ~ общо взето, като общо правило; по същество; теоретично; man of no ~s безпринципен човек; З. хим. елемент, който определя свойствата на съединение.

principled

- ['prinsipld] а принципен; с принципи; highly ~ с висок морал.

prink

- [pri¤k] v 1. гиздя се, докарвам се (и refl, и с up); 2. чистя си перата.

print

- [print] n 1. отпечатък; следа, белег; 2. щампа, печат; З. шрифт; печатни букви; печат; ~ letters/ hand печатни букви; in ~ отпечатан и издаден; неизчерпан; out of ~ изчерпан (за издание); to appear in ~, to see o.'s name in ~ отпечатва ми се книга и пр.; in cold ~ черно на бяло; като го чете човек; 4. издание; вестник; преса; книгопечатане; 5. гравюра; 6. снимка, копие от негатив; репродукция; 7. басма, имприме. [print] v 1. печатам, отпечатвам, напечатвам; the book is now ~ing книгата e под печат; 2. щампосвам (плат и пр.); ~ed calico басма; З. запечатвам (в паметта); 4. отпечатвам (копие от негатив) (и с off, out); отпечатвам се, излизам (за копие, гравюра и пр.); 5. пиша с печатни букви.

print-off

- ['printЈf] n ам. отпечатък, копие.

printable

- ['printъbl] а 1. годен за печат; 2. не съдържащ нищо нецензурно, който става за напечатване.

printed matter

- ['printid,maetъ] n пощ. печатно.

printer

- ['printъ] n 1. печатар; собственик на печатница; ~ and publisher собственик на издателство и печатница; ~ 's foreman печ. фактор, техник; 2. работник, който прави копия от снимки; З. копирна машина.

printer's mark

- ['printъz,ma:k] imprint 2.

printer's pie

- ['printъz,pai] pie.

printer's proof

- ['printъz,pru:f] proof 6.

printery

- ['printъri] n ам. печатница.

printing

- ['printi¤] n l. (книго)печатане; 2. вадене на копия; З. щампосване.

printing-house

- ['printi¤haus] n печатница.

printing-office

- ['printi¤Јfis] printing-house.

printing-press

- ['printi¤pres] n печатарска машина.

prior

- ['praiъ] а 1. по-раншен; предшествуващ (to); 2. по-важен, който има предимство; ~ to преди, до. ['praiъ] n l. помощник абат/игумен, приор; 2. глава на духовен орден.

prioress

- ['praiъris] ж.р. от prior2 .

priority

- [prai'Јriti] n l. приоритет, предимство; първенство; старшинство; to take ~ of предшествувам; to have ~ over имам предимство пред; ~ task найважна/първа задача; 2. задача/въпрос, заслужаващ особено внимание; immediate priorities най-важни/ непосредствени задачи/въпроси.

priory

- ['praiъri] n приорат, клон на манастир.

prise

- [] prize .

prism

- ['prizъm] n призма.

prismatic

- [priz'maetik] а призматичен.

prison

- [prizn] n затвор; to break ~ избягвам от затвора. [prizn] v поет. затварям (в затвора); заключвам.

prison camp

- ['prizn,kaemp] n концентрационен лагер; военнопленически лагер.

prison-breaker

- ['priznbreikъ] n беглец от затвор.

prisoner

- ['priznъ] n затворник, пленник; арестант; ~ at the bar подсьдим; ~ of war военнопленник (ськр. POW).

prisoner's base

- ['priznъzbeis] n детска игра на роби.

prissy

- ['prisi] a превзет, лъжеморален.

pristine

- ['pristain] a 1. древен, първобитен, примитивен; първичен; 2. девствен, чист.

privacy

- ['praivъsi] n 1. уединение, самота, усамотение; интимност; in the ~ of o.'s room уединен в стаята си; to disturb s.o.'s ~ обезпокоявам някого; to be married in strict ~ венчавам се в строго интимен кръг; in the ~ of o.'s thoughts дълбоко в душата си; 2. тайна; in strict ~ под строга тайна, строго поверително.

private

- ['praivit] I.a 1. частен; личен; ~ citizen обикновен гражданин (не дльжностно лице); in o.'s ~ capacity, as a ~ person като частно лице; ~ means лични средства; рента; ~ bill частен законопроект; in ~ clothes в цивилно облекло, цивилен; ~ soldier редник; ~ school частно училище; ~ eye разе. частен детектив; in my ~ opinion по мое лично мнение; 2. таен, скрит; поверителен; интимен; ~ parts анат. срамни части; to keep s.th. ~ пазя нещо в тайна, крия нещо; ~ and confidential лично, поверително; through ~ channels от частен източник; тайно; this is for your ~ ear това e поверително, само на теб го казвам; the wedding will be strictly ~ сватбата ще стане в строго интимен кръг; we're quite ~ here тук сме сами; З. за собствено/частно/лично ползуване; закрит (не обществен) (за пьт, представление и пр.); "~" вход забранен; ~ fishing риболовът забранен за външни лица; 4. уединен; усамотен, изолиран (за място); II. п 1. редник; 2. рl срамни части; in ~ 1) тайно, поверително; 2) в частния си живот.

private study

- ['praivit,stлdi] n 1. самообразование; 2. учене на уроците.

privateer

- [,praivъ'tiъ] n ист. капер (кораб или човек). [,praivъ'tiъ] v ист. занимавам се с каперство; нападам с капер.

privative

- ['privъtiv] грам. 1. а отрицателен, означаващ липса на някакво качество; 2. п отрицателна представка/наставка.

privilege

- ['privilidj] n привилегия, изключително право; предимство, преимущество; it is a ~ to истинско удоволствие/чест e да; ~ of parliament, parliamentary ~ неприкосновеност на членовете на парламента. ['privilidj] v 1. давам (някому) привилегия/право, привилегировам, облагодетелствувам; освобождавам (някого) от задължение; 2. давам (някому) право на неприкосновеност.

privileged

- ['privilidjd] а 1. привилегирован, облагодетелствуван; 2. поверителен; ~ communication поверителни сведения (разменени между адвокат и клиент, лекар и пациент); лекарcка тайна.

privily

- ['privili] adv тайно, скришно; поверително.

privit

- ['privit] n бот. лигуструм (Ligustrum vulgare).

privity

- ['priviti] n 1. осведоменост; знание (to); with/without the ~ of others със/без знанието на други лица; 2. юр. законни отношения (между наемател и наемодател, завещател и наследник и пр.).

privy

- ['privi] I. a 1. посветен, осведомен (to в, за); 2. таен, поверителен; интимен; скрит; З. частен, личен; ~ chamber ист. личен апартамент на крал/кралица; P. Council личен съвет на краля; P. Councillor/Counsellor (ськр. P.C.) таен съветник на краля; ~ seal малък държавен печат; Lord P. Seal пазител на малкия държавен лечат; II. п 1. юр. лице, което е в законни отношения с друго лице; заинтересовано лице; 2. разг. клозет, нужник.

prize

- [praiz] n 1. награда, премия; печалба (от лотария); 2. нещо, за което заслужава да се бори човек; доходна служба; почести; печалби; неочаквано щастие; to pick at ~ удрям кьоравото; the (great) ~s of life всичко най-примамливо, което предлага животът; З. attr премиран; спечелил награда; първокласен, отличен (и ирон.); ~ idiot кръгъл идиот. [praiz] v ценя много/високо. [praiz] n мор. воен. трофей, плячка; to become (the) ~ of бивам завладян/пленен/заловен от; ставам плячка на; to make a ~ of залавям. [praiz] v къртя/отварям/разбивам/отмествам с лост (обик. с open, off, out, up). [praiz] n упор.

prize-fellow

- ['praiz,felou] n стипендиант отличник, който се занимава с научноизследователска работа.

prize-fight

- ['praizfait] n професионално боксово състезание.

prize-fighter

- ['praizfaitъ] n професионален боксьор.

prize-fighting

- ['praizfaiti¤] n професионален бокс, боксьорство.

prize-money

- ['praizmлni] n 1. парична награда; 2. пари, получени от взета по море плячка.

prize-ring

- ['praizri¤] n 1. сп. ринг; 2. прен. бокс.

prize-winner

- ['praizwinъ] prizeman.

prizeman

- ['praizmъn] n (pl -men) носител на награда (особ. академична); лауреат.

pro

- [prou] разг. ськр. от professional II. [prou] pref лат. 1. про-, за, в полза на; ~-German прогермански; ~ -abolitionist привърженик на аболиционизма; 2. заместник; ~ rector заместник ректор.

pro and con

- [prouъn'kЈn] adv за и против. [prouъn'kЈn] n (pl pros and cons) доводи/съображение за и против.

pro rata

- [prou'reitъ] a, adv лат. съразмерен, пропорционален; съразмерно, пропорционално.

pro-am

- ['prouaem] а сп. разг. за професионалисти и аматьори.

pro-verb

- ['prouvъ:b] n грам. форма на глагола do, която служи за заместител на друг глагол.

probability

- [,ргЈbъ'biliti] n вероятност (и мат.); правдоподобност; in all ~ по всяка вероятност.

probable

- ['ргЈbъbl] I. а вероятен, предполагаем; правдоподобен; II. п 1. вероятен кандидат/победител и пр.;2. възможно събитие.

probably

- ['ргЈbъbli] adv навярно, вероятно.

probate

- ['proubeit] n 1. легализиране на завещание; 2. заверен препис на завещание; ~ duty данък наследство. ['proubeit] v aм. легализирам (завещание).

probation

- [prъ'beishn] n 1. стаж; to be on ~ стажувам; 2. послушничество; З. (морално) изпитание; 4. условно пускане на свобода на престъпник; to be on ~ пуснат съм на свобода условно; 5. проверка, изпробване, изпитание; to admit on ~ приемам условно.

probation officer

- [ргъ'beishn,Јfisъ] n инспектор, упражняващ надзор над условно осъдени/пуснати на свобода престьпници.

probationary

- [prъ'beishъnъri] а подложен на проверка/изпитание; ~ sentence условна присъда.

probationer

- [ргъ'beishъnъ] n 1. стажант; 2. кандидат-член; З. условно осъден/пуснат на свобода престъпник; 4. послушник.

probative

- ['proubъtiv] а 1. който доказва, доказателствен; 2. изследователски; изпитващ.

probe

- [proub] n 1. мед. сонда; 2. прен. сондиране; З. жур. проучване; 4. космическа сонда. [proub] v сондирам (и прен.); проучвам, изучавам, изследвам (into).

probity

- ['proubiti] n честност, неподкупност.

problem

- ['ргЈblъm] n 1. проблема, въпрос, задача (и мат.). ~ child мъчно дете; ~ novel/play проблемен роман/пиеса; 2. труден въпрос; загадка.

problematic

- [,probli'maetik] а проблематичен, несигурен, съмнителен; спорен; нерешен.

problematical

- [,probli'maetikъl] problematic.

proboscis

- [prъ'bЈsis] n 1. хобот; 2. хоботче (нa насекомо); З. шег. дълъг нос.

procedural

- [ргъ'sidjъrъl] а процедурен.

procedure

- [prъ'si:djъ] n 1. процедура; rules/order of ~ ред на процедурата; 2. начин на действие, похват, способ; проява; by dishonest ~s с непочтени средства.

proceed

- [prъ'si:d] v 1. отивам, отправям се, упътвам се, напредвам (to); 2. пристъпвам, преминавам; прибягвам (to); let us ~ to the next item да преминем на следващия въпрос; then he ~ed to give me a good scolding после ме наруга хубаво; З. продължавам; ~ with your work продължете работата си; to ~ on o.'s journey продължавам пътуването си, тръгвам отново на път; but this, he ~ed но това, каза/продължи той; 4. изхождам; произлизам, произтичам (from); 5. постъпвам, действувам; 6. извършвам се, ставам; an exchange of views is ~ing разменят се мнения, става размяна на мнения; 7. to ~ against юр. давам под съд, завеждам дело срещу; 8. получавам (по-висока) научна степен.

proceeding

- [prъ'si:di¤] n 1. постъпка, проява, линия на поведение; 2. рl съдебна процедура/преследване; to institute/initiate/start/take legal ~s against завеждам дело срещу; З. pl работа (на комисия и пр.); разисквания, заседание; протоколи; 4. рl публикации, бюлетин (нa научно дружество, конгрес).

proceeds

- ['prousi:dz] n pl приход, постьпления.

process

- ['prousis] n 1. процес, ход, действие, развитие; in ~ в ход; in ~ of construction в строеж; in ~ of completion на привършване; in ~ of time с течение на времето; 2. метод, похват, (технологичен) процес; технология; З. юр. (завеждане/възбуждане на) процес/дело; призовка; нареждане; 4. анат. израстък, издутина. ['prousis] v 1. юр. възбуждам съдебно преследване срешу; издавам призовка, връчвам призовка на; 2. обработвам, преработвам; консервирам; обработвам (данни - за компютьр); обработвам, подреждам (документи и пр.); З. фот. проявявам (филм), репродуцирам (и фотомеханично); 4. проучвам (персонал чрез вьпросници и пр.); анализирам. ['prousis] а 1. преработен (за хранителни продукти и пр.); 2. печ. репродуциран фотомеханично. [prъ'ses] v разг. шествувам, вървя (като) в процесия.

procession

- [prъ'seshn] n 1. шествие, процесия; върволица; 2. вяло надбягване; позорно поражение в надбягване; З. поредица (от сьбития и пр.); 4. рел. молитва/химн при църковно шествие. [prъ'seshn] v шествувам; вземам участие в шествие; обикалям.

processional

- [prъ'seshъnъl] 1. а шествен; 2. п рел. молитва/химн при църковно шествие; сборник от такива молитви/химни.

processionist

- [prъ'seshъnist] n участник в шествие/процесия.

proclaim

- [prъ'kleim] v 1. обявявам (публично; и война, мир); заявявам (публично); оповестявам, разгласявам; известявам, съобщавам за; обявявам възшествието на (владетел); to ~ a man (to be) a traitor обявявам някого за предател; 2. показвам, доказвам; издавам; his accent ~ed him a Scot произношението му показваше, че е шотландец; З. ост. забранявам (сьбрание и пр.); обявявам извънредно положение в; обявявам извън закона.

proclamation

- [,prЈklъ'meishn] n 1. официално обявяване, прокламиране, провъзгласяване, оповестяване; прокламация; 2. възвание, апел.

proclamatory

- [prъ'klaemъtъri] а с който се оповестява/ обявява.

proclitic

- [pro'klitik] n грaм. проклитика.

proclivity

- [prъ'kliviti] n склонност, тенденция (to towards).

proconsul

- [,prou'kЈnsl] n 1. ист. проконсул; 2. губернатор на колония/доминион.

procrastinate

- [prou'kraestineit] v отлагам, бавя (се), мая се.

procrastination

- [prъ,kraesti'neishn] n отлагане, бавене, маяне.

procrastinator

- [prъ'kraestineitъ] n човек, който (вечно) отлага.

procrearive

- ['prokrieitiv] а детероден; размножителен.

procreate

- ['proukrieit] v създавам потомство, раждам; размножавам се.

procreation

- [,prokri'eishn] n създаване на потомство, раждане; размножаване.

procrustean

- [prou'krлstiъn] а прокрустовски, принудително изравняващ/уеднаквяващ.

proctor

- ['prЈktъ] n 1. унив. проктор, надзирател за дисциплината; 2. King's/Queen's ~ съдебен следовател, който води бракоразводни дела; З. адвокат в духовен съд; представител на духовенството в академичен съвет.

procumbent

- [prou'kлmbъnt] а 1. легнал, проснат; 2. бот. пълзящ.

procurable

- [prъ'kjuъrъbl] а който може да се достави/ намери на пазара.

procuration

- [,prЈkju'reishn] n 1. доставяне, снабдяване; 2. извършване по пълномощие; by/per ~ по пълномощие, чрез пълномощник; З. пълномощно; 4. сводничество.

procurator

- ['prЈkjureitъ] n 1. пълномощник, агент; 2. ист. прокуратор.

procure

- [prъ'kjuъ] v 1. сдобивам се с, осигурявам си, намирам, набавям, доставям: 2. своднича; З. ост. причинявам, докарвам.

procurement

- [prъ'kjuъmъnt] n доставяне, набавяне, придобиване.

procurer

- [prъ'kjuъrъ] n 1. сводник; 2. доставчик.

procuress

- [prъ'kjuъris] ж.р. от procurer 1.

prod

- [prЈd] v (-dd-) 1. бодвам, мушвам, мушкам, ръгам, ръгвам (и с at); 2. подтиквам, подбуждам; насъсквам. [prЈd] n 1. остен; 2. бодване, мушване, ръгване, ръчкане; З. подбуда; подбуждане, подтикване.

prodigal

- ['prЈdigъl] I. a 1. разточителен, прахоснически; ~ son библ. блуден син; 2. щедър, изобилен; богат; II. п прахосник, разсипник; библ. блуден син.

prodigality

- [,prЈdi'gaeliti] n 1. разточителство, прахосничество;2. щедрост; изобилие.

prodigious

- [prъ'didjъs] а 1. удивителен, изумителен; 2. огромен, грамаден; З. ненормален; чудовищен.

prodigy

- ['prЈdidji] n чудо, феномен; ~ of learning изумително начетен човек.

prodrome

- ['proudroum] n 1. мед. предшествуващ симптом, продром; 2. увод, въведение (to).

produce

- [prъ'dju:s] v 1. изваждам, показвам (документ, билет и пр.); представям (документ, доказателство); привеждам (доводи); довеждам (свидетел); 2. произвеждам, изработвам фабрикувам; З. раждам; давам; снасям (яйца); 4. поставям, изнасям (пиеса, програма); 5. написвам; издавам, публикувам (книга и пр.); 6. докарвам, причинявам; произвеждам, пораждам; давам (резултат и пр.); 7. геом. продължавам (линия). ['prЈdju:s] n 1. добив, продукция; произведения, продукти (особ. земеделски, скотовьдни); 2. малки (на животно); З. резултат (от усилия и пр.).

producer

- [prъ'dju:sъ] n 1. производител; 2. режисьор; постановчик; З. собственик на киностудио; 4. газ- генератор.

producer goods

- [prъ'dju:sъ,gudz] n pl средства на производство.

product

- ['prЈdлkt] n 1. продукт, произведение, изделие, фабрикат; gross national ~ съвкупен национален продукт; икономически потенциал; 2. резултат, следствие; рожба, плод, продукт; З. мат. произведение.

production

- [prъ'dлkshn] n 1. произвеждане, производство, продукция; 2. продукт, произведение, изделие, фабрикат; З. литературно/художествено произведение; 4. поставяне, изнасяне (на пиеса); постановка; представление; 5. представяне (на документ и пр.); 6. ам. разг. ирон. церемония, представление; 7. attr производствен; voice ~ муз. поставяне на глас.

productive

- [prъ'dлktiv] а 1. продуктивен (и ез.); производителен; творчески; 2. плодороден, плодоносен, изобилен; З. плодовит; 4. пораждащ, причиняващ; to be ~ of пораждам, причинявам, произвеждам.

productiveness

- [prъ'dлktivnis] n 1. производителност; продуктивност (и ез.); 2. плодородие, изобилие; З. плодовитост.

productivity

- [,prЈdлk'tiviti] productiveness.

proem

- ['prouem] n 1. предисловие, увод, встьпление; 2. начало, прелюдия.

prof

- [prЈf] n sl. професор.

profanation

- [,prЈfъ'neishn] n профанация, оскверняване.

profane

- [ргъ'fein] а 1. светски, мир(ян)ски; 2. рел. непосветен; З. езически; 4. нечестив, богохулен, скверен. [ргъ'fein] v профанирам, осквернявам.

profanity

- [prъ'faeniti] n 1. богохулство; 2. ругатни, псувни.

profess

- [prъ'fes] v 1. заявявам (открито), уверявам, твърдя; признавам; to ~ o.s. content заявявам, че съм доволен; 2. изповядвам (вяра); приемам/бивам приет в религиозен орден; З. претендирам, изявявам претенции; твърдя; преструвам се, правя се; to ~ friendship for претендирам, че имам приятелски чувства към; he does not ~ to be a scholar няма претенции на учен; 4. упражнявам, практикувам, занимавам се с (изкуство, занаят и пр.); 5. професор съм, преподавам.

professed

- [prъ'fest] а 1. явен, отявлен; известен; 2. по професия/занаят; З. мним; самозван; ~ friend лицемерен/уж приятел; 4. покалугерил се, подстригал се.

professedly

- [prъ'fesidli] adv 1. явно, открито, по собствено признание; 2. привидно.

profession

- [prъ'feshn] n 1. професия, занятие, занаят; 2. сьбир. хора от дадена професия, професионалисти; the ~ театр. sl. артистите; the oldest ~ проституцията; З. (открито) заявяване, признание, изповед: in practice if not in ~ на дело, ако не на думи; 4. рl уверения (of); 5. вероизповедание; 6. покалугеряване, подстригване; обет.

professional

- [ргъ'feshъnъl] 1. а професионален; ~ man богослов, юрист, медик; 2. п професионалист; специалист.

professionalism

- [prъ'feshъnъlizm] n професионализъм (~ сп.).

professionalize

- [prъ'feshъnъlaiz] v професионализирам.

professor

- [prъ'fesъ] n 1. професор; 2. ам. доцент; гимназиален учител; З. човек, който изповядва (даденa религия и пр.); привърженик.

professorate

- [prъ'fesъrit] n 1. професура; 2. професорскo тяло, професори.

professorial

- [,prЈfi'sЈ:riъl] а професорски.

professorship

- [prъ'fesъship] n професура; професорско място.

proffer

- ['ргЈfъ] v предлагам. ['ргЈfъ] n предложение.

proficiency

- [prъ'fishъnsi] n опитност, вещина, умение (in); ~ in a language владеене/добро ползване на език.

proficient

- [prъ'fishъnt] 1. а опитен, изкусен, вещ; владеещ (in, at); to become ~ in a language научавам добре/ овладявам език; 2. п познавач, експерт, специалист.

profile

- ['prЈfail] n 1. профил; 2. кратък биографичен очерк, профил; З. профил, вертикално сечение/разрез; 4. театр. кулиса; Ї to keep a low ~ не се изтъквам, стоя в сянка. ['prЈfail] v рисувам/представям/изобразявам в профил/ разрез.

profit

- ['prЈfit] n 1. полза, облага, изгода; to study/read to o.'s ~ имам полза от изучаването/четенето (на нещо); to turn to ~ извличам полза/облага от, използвам, оползотворявам; there is no ~ in няма полза от; 2. често рl печалба; доход; приход; ~ and loss account фин. печалби и загуби; to make a ~ on/out of печеля/спечелвам от. ['prЈfit] v 1. ползвам, принасям/докарвам полза на, от полза съм (за); it ~s little to няма полза/безполезно е да; 2. извличам полза, печеля, спечелвам (by, from); З. възползвам се (by, from от).

profit sharing

- ['prЈfit,shЁъri¤] n (споразумение за) участие на работниците в печалбите.

profitable

- ['prЈfitъbl] a 1. полезен, от полза; износен изгоден; 2. доходен.

profitably

- [,prЈfi'tъbli] adv 1. с полза; 2. износно, изгодно; доходно.

profiteer

- [,prЈfi'tiъ] n спекулант (особ. вьв военно време). [,prЈfi'tiъ] v спекулирам, забогатявам незаконно (особ. вьв военно време).

profligacy

- ['prЈfligъsi] n 1. разврат, безпътство, разпуснатост; 2. разточителство, прахосничество.

profligate

- ['prЈfligit] I. a 1. развратен, безпътен, разпуснат; 2. разточителен, прахоснически; II. п 1. развратник; 2. прахосник.

profound

- [prъ'faund] I. a 1. дълбок; 2. прен. дълбок, силен (за влияние, впечатление и пр.); 3. дълбок, проницателен, прозорлив; мъдър; 4. труден за разбиране, неразбираем, неясен, отвлечен; 5. дълбок, пълен, абсолютен; ~ indifference пълно безразличие; II. п поет. глъбина.

profundity

- [prъ'fлnditi] n дълбочина (и прен.).

profuse

- [prъ'fju:s] а 1. (пре)изобилен, богат; разкошен, пищен; буен, избуял (за растителност); 2. щедър, разточителен (in, of); to be ~ of щедър сьм на; пилея; раздавам щедро; to be ~ in o.'s thanks/apologies прекалявам с благодарности/извинения; З. прекален, краен.

profusion

- [prъ'fju:jъn] n 1. (пре)изобилие; излишък; пищноcт; избуялост; 2. щедрост, разточителство.

prog

- [prЈg] sl. proctor 1.

progenitor

- [prъ'djenitъ] n 1. прародител, родоначалник; 2. предшественик; З. първообраз.

progenitress

- [prъ'djenitris] ж.р. от progenitor 1.

progenitrix

- [prъ'djenitriks] progenitress.

progeniture

- [prЈ'djenitshъ] n (създаване на) потомство.

progeny

- ['prЈdjini] n 1. потомство, рожби, чеда, потомци; 2. резултат; последица.

prognathous

- ['prЈgnъҐъs] а с издадена челюст; издаден (за челюст).

prognosis

- [prъ'gnousis] n (pl -ses [-si:z]) прогноза.

prognostic

- [prъ'gnЈstik] I. а предвещаващ, предсказващ, който e предвестник (of); II. n 1. предзнаменование, поличба, знамение; предвестник; 2. предсказване, предсказание.

prognosticate

- [prъ'gnЈstikeit] v предсказвам, предричам; вещая, предвещавам.

prognostication

- [prъ,gnЈsti'keishn] =prognostic II.

program

- [] programme.

programmatic

- [prougrъ'maetik] а програмен (u за музика); програмиран.

programme

- ['prougraem] n прогрaмa. ['prougraem] v 1. съставям програма/план; 2. програмирам.

programme music

- ['prougraem ,mju:zik] n програмна музика.

programmer

- ['prougraemъ] n програмист.

progress

- ['prougres] n 1. движение напред, напредване; in ~ в ход; to be in ~ в ход съм, извършвам се, ставам; to make (slow) ~ напредвам (бавно); to continue o.'s ~ продължавам да напредвам; to report ~ докладвам за хода на работа; to move to report ~ парл. предлагам да се прекратят дебатите; 2. напредък, прогрес; развитие; подобрение; увеличение; успех; to make ~ напредвам, постигам успех(и); to make good ~ вървя добре; отивам към подобрение; З. ост. официално пътуване. [prъ'gres] v 1. напредвам, вървя (напред); 2. напредвам, прогресирам, развивам се; подобрявам се, усъвършенствувам се; постигам успех(и).

progression

- [prъ'greshn] n 1. движение напред, напредване; 2. мат. прогресия.

progressionist

- [prъ'greshъnist] n 1. човек, който вярва в напредъка на обществото; 2. поддръжник на схващането, че животът на земята представлява развитие от по-прости към по-висши форми.

progressive

- [prъ'gresiv] I. a 1. който върви напред; ~ motion движение напред; 2. прогресивен, напредничав; ~ education образователна система без строго установен учебен план, създаваща условия за индивидуална изява; З. прогресивен, увеличаващ се, нарастващ; непрекъснат; 4. постепенен; by ~ stages постепенно; 5. грaм. прогресивен, продължителен, в процес на извършване; II. п прогресивен/напредничав човек, човек с прогресивни схващания.

progressivist

- [prъ'gresivist] progressive II.

prohibit

- [prъ'hibit] v 1. забранявам, запрещавам (s.o. from doing s.th. някому да прави нещо); 2. възпирам, преча, попречвам, спъвам, възпрепятствувам (s.o. from doing s.th.) .

prohibition

- [,prouhi'bishn] n 1. забрана, запрещение(against); 2. забрана на продажба на спиртни напитки, сух режим.

prohibitionist

- [prouhi'bishъnist] n привърженик на сухия режим.

prohibitive

- [prъ'hibitiv] a 1. запретителен; 2. възпиращ, възпрепятствуващ; твърде висок (за цена).

prohibitory

- [prъ'hibitъri] prohibitive.

project

- ['prЈdjekt] n 1. проект, план; схема; 2. обект (строителен и пр.), housing/construction ~ строителен обект/комплекс. [prъ'djekt] v 1. проектирам, планирам, съставям план (за); замислям; 2. хвърлям, изхвърлям, запращам; изхвърлям, изстрелвам (into); З. хвърлям (сянка, светлина); 4. прожектирам; 5. обективизирам, давам обективен израз на, давам представа за, конкретизирам; представям; влагам (into); to ~ o.s. into влагам идеите си в; to ~ o.s. into the past пренасям се в миналото; to ~ o.s. into the feelings of s.o. вживявам се в чувствата на някого; to ~ o.'s own feelings onto s.o. несъзнателно приписвам някому собствените си чувства; 6. геом. проецирам; 7. стърча, изпъквам, издавам се напред, надвисвам (over).

projectile

- [prъ'djektail] воeн. 1. а метателен; 2. п метално оръжие; граната, снаряд; ракета.

projecting

- [prъ'djekti¤] а щръкнал, изпъкнал; издаден, надвиснал.

projection

- [prъ'djekshn] n 1. хвърляне, мятане, запращане; изхвърляне, изстрелване; 2. проектиране; З. преценка на бъдещи възможности; 4. геом. проекция; 5. кино прожекция, прожектиране; 6. изпъкване; изпъкналост, издаденост, издатина; 7. обективизиране, конкретизиране; външен израз/образ; конкретизация; 8. псих. несъзнателно приписване на собствените чувства другиму; 9. фил. проекция; 10. театр. изграждане на образ (чрез жестове. мимика и пр.).

projection booth

- [prъ'djekshn,bu:Ґ] n кино операторска кабина.

projection room

- [prъ'djekshn,rum] n 1. projection booth; 2. частен киносалон.

projectionist

- [prъ'djekshъnist] n кино оператор.

projective

- [prъ'djektiv] a l. мат. проекционен; ~ geometry проекционна геометрия; 2. projecting; З. обективизиращ.

projector

- [prъ'djektъ] n l. проекционен апарат; 2. проектант; съставител на планове/проекти.

prolapse

- ['proulaeps] n мед. пролапс, изпадане. ['proulaeps] v мед. изпадам, смъквам се (за орган).

prolate

- ['prouleit] а 1. мат. удължен при полюсите (за сфера); 2. широко разпространен.

prolative

- [prou'leitiv] а грaм. разширяващ/допълващ сказуемото.

prolegomena

- [,prouli'gЈminъ] n pl уводни бележки, увод.

proletarian

- [prouli'tЁъriъn] 1. а пролетарски; 2. п пролетарий.

proletarianize

- [prouli'tЁъriъnaiz] v пролетаризирам.

proletariat

- [prouli'tЁъriъt] n пролетариат.

proletariate

- [prouli'tЁъriъt] proletariat.

proletary

- ['proulitъri] proletarian.

proliferate

- [prъ'lifъreit] v l. биол. размножавам се чрез пролиферация/пъпкуване; 2. бот. развивам се чрез пролификация; З. разпространявам се.

proliferation

- [ргъ,lifъ'reishn] n 1. биол. пролиферация; пъпкуване; 2. бот. пролификация; З. разпространение; nuclear ~ разпространение на ядреното оръжие.

proliferous

- [prъ'lifъrъs] а 1. биол. размножаващ се чрез пролиферация/пъпкуване; 2. бот. който дава пъпки/издънки.

prolific

- [prъ'lifik] а 1. плодовит; 2. плодороден; З. изобилствуващ (in); изобилен, богат; 4. водещ към, който има последици (of).

prolix

- ['prouliks] а многословен; разтеглен, разлят; досаден, отегчителен.

prolixity

- [prou'liksiti] n многословие; разтегленост, разлятост; отегчителност.

prolocutor

- ['proulъkju:tъ] n 1. застъпник, човек, който говори от името на друг; 2. председател (особ. на църк. сьбрание).

prologize

- ['proulъdjaiz] v пиша/рецитирам пролог.

prologue

- ['proulЈg] n пролог (и прен.). ['proulЈg] v въвеждам; снабдявам с пролог.

prolong

- [prъ'lЈ¤] v продължавам; удължавам.

prolongation

- [,proulЈ¤'geishn] n продължение; удължение; отсрочка.

prolonged

- [prъ'lЈ¤d] а дълъг, продължителен.

prolusion

- [ргъ'lu:jn] n предварителен план: увод, прелюдия.

prom

- [рrЈm] n разг. 1. promenade1 2.; 2. promenade concert; З. ам. бал в гимназия/колеж.

promenade

- [,ргЈmъ'na:d] n 1. разходка; 2. място за разходка, "стъргало"; крайбрежен булевард; З. театр. фоайе; 4. официално откриване на бал с процесия на участвуващите. [,ргЈmъ'na:d] v разхождам (се).

promenade concert

- [,prЈmъ'na:d,kЈnsъt] n концерт, при който голяма част от публиката са правостоящи.

promenade deck

- [,prЈmъ'na:d,dek] n горна палуба.

promenader

- [ргЈmi'na:dъ] n 1. човек, който се разхожда; 2. посетител на концерт (вж. promenade concert).

promethean

- [prъ'mi:Ґiъn] а прометеевски.

prometheus

- [prъ'mi:Ґiъs] n мит. Прометей.

prominence

- ['prЈminъns] n 1. издаденост, издатина, изпъкналост; 2. възвишение, хълм; З. очебийност; бележитост, забележителност, знаменитост, известност; to give ~ to, to bring into ~ изтьквам, подчертавам; to come into ~ изпъквам.

prominent

- ['prЈminъnt] a 1. издаден, изпъкнал; издут; 2. виден, бележит, знаменит, именит, известен; З. важен, изтъкнат (за пост, роля и пр.).

promiscuity

- [,prЈmis'kju:iti] n 1. разнородност; 2. безразборност; З. промискуитет.

promiscuous

- [prъ'miskjuъs] а 1. разнороден; смесен; ~ crowd пъстра тълпа; 2. безразборен; разбъркан, хаотичен; З. склонен към промискуитет; 4. разг. случаен; безсистемен.

promise

- ['prЈmis] n 1. обещание; to give/make a ~ обещавам; to keep/redeem o.'s ~ изпълнявам обещанието си, устоявам на думата си; to keep s.o. to his ~ изисквам от някого да изпълни обещанието си; 2. нещо обещано; З. добри перспективи, благоприятни указания; of (great/high) ~ многообещаващ; to give/show ~ обещавам много, давам големи надежди; land of ~ обетована земя. ['prЈmis] v 1. обещавам, давам обещание/дума; to ~ an immediate reply обещавам да отговоря незабавно; 2. давам надежди, откривам добри перспективи; З. предсказвам, предричам; давам причини да се очаква; to ~ o.s. очаквам с нетърпение (нещо приятно); ~d land обетована земя.

promisee

- [prЈmi'si:] n юр. лице, комуто е обещано нещо.

promising

- ['prЈmisi¤] а обещаващ, насърчителен, будещ надежди; ~ beginning добро начало.

promisor

- ['prЈmisъ] n юр. лице, което дава обещание.

promisory

- ['prЈmisъri] а съдържащ обещание; ~ note полица, запис на заповед.

promontory

- ['prЈmъntъri] n 1. геогр. нос; 2. анат. издатина; подутина.

promote

- [prъ'mout] v 1. повишавам, произвеждам (to the rank of в чин); пускам ученик в по-горен клас; 2. спомагам, съдействувам, допринасям (за); поддържам, подкрепям, подпомагам, насърчавам, поощрявам; З. основавам, организирам (предприятие); 4. тьрг. рекламирам, популяризирам; 5. ам. придобивам по нечестен път, правя гешефт; 6. шах изваждам дама.

promoter

- [prъ'moutъ] n 1. човек, който спомага/допринася за нещо (вж. promote 2.), поощрител; 2. организатор (на предприятие, спортни сьстезания и пр.); основател; З. хим. промотор.

promotion

- [prъ'moushn] n 1. повишаване, повишение; произвеждане, производство (в чин); минаване в по-горен клас; to be on ~ очаквам повишение; прен. правя поведение; 2. спомагане, съдействие; поддържане, подкрепа, поддръжка; поощряване, насърчаване; поощрение; З. реклама, рекламиране, популяризиране.

promotive

- [prъ'moutiv] а спомагащ, съдействуващ, допринасящ (of).

prompt

- [prЈmpt] a 1. бърз, пъргав, чевръст; to be ~ in action действувам бързо; 2. бърз, навременен, незабавен; ~ goods тьрг. стока, която се доставя и заплаща веднага. [prЈmpt] adv точно. [prЈmpt] v 1. подтиквам, подбуждам; подучвам; насъсквам; 2. подсказвам, внушавам, вдъхвам; пораждам, давам повод/ставам причина за; З. суфлирам (на); подсказвам (на). [prЈmpt] n 1. напомняне; подсказване; суфлиране; 2. тьрг. срок за плащане (на доставена стока); договор, установяващ този срок (и ~ note).

prompt side

- ['prЈmpt,said] n лявата/aм. дясната страна на сцената (за актьора).

prompt-book

- ['prЈmpt,buk] n суфльорски екземпляр на пиеса.

prompt-box

- ['prЈmptbЈks] n суфльорска будка.

prompt-copy

- ['prЈmptkЈpi] prompt-book.

prompter

- ['prЈmptъ] n 1. суфльор; 2. подбудител.

prompting

- ['prЈmpti¤] n подбуда, подтик.

promptitude

- ['prЈmptitju:d] n 1. бързина, пъргавост; 2. навременност, точност, незабавност.

promptly

- ['prЈmptli] adv 1. изведнъж, бързо; 2. веднага, незабавно; З. точно навреме; 4. в брой.

promulgate

- ['prЈmъlgeit] v 1. обявявам, оповестявам, обнародвам; давам гласност на; провъзгласям; 2. разпространявам (идеи и пр.).

promulgation

- [,prЈmъl'geishn] n 1. обявяване, оповестяване, обнародване; даване гласност; провъзгласяване; 2. разпространяване, разпространение.

prone

- [proun] а 1. легнал по очи, проснат, прострян; 2. склонен, предразположен (to); ~ to anger сприхав, избухлив; strike ~ където често стават стачки; З. стръмен; наклонен, наведен, полегат.

pronely

- ['prounli] adv по очи, ничком.

proneness

- ['prounnis] n склонност, предразположение, тенденция (to).

prong

- [prЈ¤] n 1. зъб(ец); 2. вила; вилица; З. раэклонение (на рога). [prЈ¤] v 1. мушкам, промушвам, бода, пробождам; 2. вдигам; обръщам (с вила).

pronominal

- [ргъ'nЈminъl] а грaм. местоименен.

pronoun

- ['prounaun] n грaм. местоимение.

pronounce

- [prъ'nauns] v 1. произнасям, изговарям; pronouncing dictionary правоговорен речник; 2. произнасям се, изказвам се (on, for, in favour of, against ); казвам си мнението; to ~ s.o. out of danger заявявам, че някой e вън от опасност.

pronounceable

- [prъ'naunsъbl] а произносим.

pronounced

- [prъ'naunst] а ясно изразен; явен, очебиен; подчертан; решителен.

pronouncedly

- [prъ'naunsidli] adv очебийно, явно; подчертано; решително.

pronouncement

- [prъ'naunsmъnt] n 1. обявяване; 2. изказване, мнение, оценка, преценка; присъда; решение.

pronto

- ['prЈntou] adv sl. бързо, веднага.

pronunciation

- [prъ,nлnsi'eishn] n произношение, изговор.

proof

- [pru:f] n 1. доказателство; as (a) ~ of, in ~ of в/като доказателство за; ~ positive решително/неопровержимо доказателство; 2. юр. свидетелско показание; З. показване, доказване; 4. изпитване; изпитание; проба, изпробване, проверка; to put to the ~ изпитвам, пробвам, изпробвам; подлагам на изпитание, the ~ of the pudding is in the eating съди се по резултата; 5. мат. проверка; 6. печ. коректура; шпалта; page ~ коректура на страници; 7. пробен отпечатък от гравюра/снимка; 8. установен градус (на спиртно питие). [pru:f] a 1. изпитан, непроницаем (against); непробиваем: често в сьчет.: child-~ безопасен за деца; който не може да бъде повреден от деца; 2. твърд, непоколебим; издръжлив. устойчив; невъзприемчив, неподатлив (against): ~ against entreaties неумолим; ~ against bribes неподкупен; З. използван при изпробване/проверка и пр.; 4. с установен градус (за спиртно питие). [pru:f] v 1. правя непроницаем/непромокаем/непробиваем; 2. изпитвам, изпробвам, проверявам; З. печ. вадя пробен отпечатък (от); 4. ам. печ. чета/правя коректури.

proof-read

- ['pru:fri:d] v (-read [-red] ) печ. чета/правя коректури.

proof-reader

- ['pru:fri:dъ] n печ. коректор.

proof-sheet

- ['рru:fshi:t] n печ. коректура; шпалта.

prop

- [prЈp] n 1. подпора, подпорка; подставка; подпорен зид/стълб; 2. опора, подкрепа; упование. [prЈp] v (-pp-) 1. подпирам, слагам подпори (up); 2. крепя, поддържам, подкрепям (up). [prЈp] ав sl. propeller. [prЈp] n театр. sl. 1. реквизит (и pl); 2. реквизитор.

prop-jet

- ['prЈpdjet] a, n турбовитлов (двигател).

propaedeutics

- [,proupi:'dju:tiks] n pl с гл. в sing пропедевтика.

propaganda

- [,prЈpъ'gaendъ] n 1. пропаганда; 2. attr пропаганден.

propagandist

- [,prЈpъ'gaendist] n пропагандист, пропагандатор.

propagandize

- [,prЈpъ'gaendaiz] v пропагандирам.

propagate

- ['prЈpъgeit] v 1. плодя се, множа се, размножавам (се), въдя (се), развъждам (се); 2. разпространявам (cе); З. физ. предавам (се) (за пoплина, трептене и пр.); 4. предавам на следващото поколение.

propagation

- [,prЈpъ'geishn] n 1. плодене, размножаване, развъждане; 2. разпространяване, разпространение; З. физ. предаване (на топлина, трептене и пр.).

propagative

- ['prЈpъgeitiv] а свързан с размножаване/разпространение/предаване.

propagator

- ['prЈpъgeitъ] n разпространител.

propane

- ['proupein] n хим. пропан.

propel

- [prъ'pel] v (-ll-) 1. тласкам/бутам (напред), карам, движа; привеждам в движение; 2. прен. тласкам (напpeд).

propellant

- [prъ'pelъnt] I. a 1. двигателен; 2. метателен; II. n 1. метателен експлозив; 2. ракетно гориво.

propellent

- [prъ'pelъnt] propellant.

propeller

- [ргъ'реlъ] n 1. витло; 2. перка (на самолет), пропелер.

propelling

- [prъ'peli¤] а двигателен; ~ pencil автоматичен молив.

propensity

- [prъ'pensiti] n склонност, предразположение, тенденция (to, for с ger).

proper

- ['ргЈръ] a 1. свойствен, характерен, присъщ (to); 2. точен, правилен; същински, истински; in the ~ sense of the word в истинския смисъл на думата; ~ fraction мат. правилна дроб; З. подходящ, удобен, пригоден; съответен, надлежен; уместен (for); in the ~ way както трябва; all in its ~ time всяко нещо с времето си; to apply to the ~ person обръщам се към когото трябва; to put things in their ~ places слагам нещата на мястото им; to think it ~ to считам за уместно да; 4. благоприличен, пристоен, приет; благовъзпитан; строго морален; it's the ~ thing to do такa e прието; 5. грам. собствен (за име); 6. в тесен смисъл на думата, същински; architecture ~ архитектура в тесния смисъл на думата; 7. разг. голям, истински, същински; he was in a ~ rage съвсем беше побеснял от ярост; to be in a ~ mess здравата съм я оплескал; 8. ост. собствен, свой (и own ~ ); 9. ост. хубав; 10. хер. изобразен в естествени цветове. ['ргЈръ] adv здравата, хубавичко.

proper motion

- ['ргЈръ,moushn] n астр. видимо движение на звездите.

properly

- ['prЈpъli] adv 1. както трябва; както му е редът; правилно; с (пълно) право; 2. разг. хубавичко, здравата; З. прилично; ~ speaking всъщност, собствено (казано).

propertied

- ['prЈpъtid] а имотен; заможен.

property

- ['prЈpъti] n 1. имот, имущество; собственост; притежание; стопанство, имение; man of ~ собственик, имотен човек, богаташ; 2. свойство, отличително качество; З. достояние; that's common/public ~ всички знаят това, това е обществено достояние; 4. обик. рl театр. реквизит; 5. attr имуществен; имотен; театр. реквизитен; ~ qualification имуществен ценз; ~ tax данък cгради.

property man

- ['prЈpъti,maen] n театр. реквизитор.

property master

- ['prЈpъti,ma:stъ] property man.

prophecy

- ['prЈfisi] n пророчество, предсказание.

prophesy

- ['prЈfisai] v пророчествувам, пророкувам, предричам, предсказвам, предвещавам.

prophet

- ['prЈfit] n 1. пророк; the P. Мохамед; 2. представител, защитник, изразител, проповедник (of); З. предсказател; racing ~ разг. човек, който предсказва резултатите от конни състезания.

prophetess

- ['prЈfitis] ж.р. от prophet 1.

prophetic

- [prъ'fetik] а пророчески; ~ of вещаещ (нещо).

prophetical

- [prъ'fetikъl] prophetic.

prophylactic

- [,prЈfi'laektik] I. а профилактичен, предпазен; II. n 1. профилактика; предпазни мерки; 2. профилактично средство; средство против забременяване.

prophylaxis

- [,prЈfi'laeksis] n (pl -xes [-ksi:z]) профилактика.

propinquity

- [prъ'pi¤kwiti] n 1. близост (no място); 2. родство, сродство; З. прилика, подобие.

propitiate

- [prъ'pishieit] v 1. умилостивявам; 2. предразполагам към себе си, спечелвам доверието на.

propitiation

- [prъ,pishi'eishn] n 1. умилостивяване; 2. предразполагане; З. изкупление; 4. изкупителна жертва.

propitiatory

- [prъ'pishiъtъri] а 1. умилостивителен; 2. предразполагащ.

propitious

- [prъ'pishъs] a 1. благосклонен, благоприятен; 2. благоприятен, подходящ.

proponent

- [prъ'pounъnt] I. а който предлага; II. n 1. човек, който предлага (теория и пр.); 2. защитник, проповедник (of).

proportion

- [ргъ'рЈ:shn] n 1. пропорция, (съ)отношение; in ~ съразмерен, съответствуващ; in ~ to съразмерно с, според; in ~ as според това как; out of ~ несъразмерен, несъответствуващ; out of all ~ твърде голям, прокален; 2. пропорция, съразмерност на частите, симетрия; sense of ~ чувство за мярка; to get things out of ~ изгубвам чувство за мярка, изгубвам правилното отношение към нещата; З. мат. пропорция; 3:6 bears the same ~ as 6:12 3 се отнася към 6 както 6 към 12; 4. мат. просто тройно правило; 5. рl размери; of good ~s доста голям, големичък; 6. дял, част, процент. [ргъ'рЈ:shn] v 1. съгласувам (to с); 2. осъразмерявам; З. разделям на части/пропорционално.

proportionable

- [ргъ'рЈ:shъnъbl] а пропорционален.

proportional

- [ргъ'рЈ:shъnъl] proportionable.

proportionality

- [prъ,pЈ:shъ'naeliti] n пропорционалност.

proportionate

- [prъ'pЈ:shъnit] а съразмерен, пропорционален (to). [prъ'pЈ:shъneit] v съгласувам; осъразмерявам.

proposal

- [prъ'pouzъl] n предложение (и за женитба); план; ~ of marriage предложение за женитба; ~ for peace предложение за мир.

propose

- [prъ'pouz] v 1. предлагам, правя предложение (и за женитба); to ~ the health of вдигам наздравица за, предлагам да пием за здравето на; 2. възнамерявам, имам намерение (с ger, с to с inf), ~d trip пътуване, което възнамерявам да направя; the object I ~ to myself целта., която си поставям.

proposition

- [,prЈpъ'zishn] n 1. твърдение, изказване; 2. грaм. изречение; З. мaт. теорема; задача; 4. предложение (особ. кьм жена за полови врьзки); 5. разг. работа; задача; предприятие; проект; tough ~ 1) трудна работа; 2) мъчен човек; paying ~ доходно предприятие/работа. [,prЈpъ'zishn] v разг. правя предложение (особ. на жена за полови врьзки).

propound

- [prъ'paund] v 1. предлагам за разглеждане, поставям на разискване; 2. излагам, излизам с (теория и пр.); З. юр. давам (завещание) да се легализира.

proprietary

- [prъ'praiъtъri] а 1. собственически; на собственик; имотен; ~ classes имотни класи; ~ rights права на собственост; 2. частен; ~ colony ист. колония в Сев. Америка, дадена от английския крал на частно лице; З. патентован; ~ medicine патентовано лекарство, специалитет; ~ name/term патентовано име/название.

proprietor

- [prъ'praiъtъ] n собственик, притежател, господар, стопанин, съдържател.

proprietorial

- [ргъргaiъ'tЈ:riъl] а собственически.

proprietorship

- [prъ'praiъtъship] n притежание, собственост.

propriety

- [prъ'praiъti] n 1. правилност,уместност, коректност; естественост; 2. (благо)приличие; the proprieties правилата за добро/коректно държане; to throw ~ to the winds удрям през просото.

propulsion

- [prъ'pлlshn] n 1. тласкане/бутане (напред), каране, движене; привеждане в движение; двигателна сила; тяга; 2. двигател; З. прен. движеща сила, подтик, стимул, тласък, двигател.

propulsive

- [prъ'pлlsiv] а 1. двигателен; 2. метателен; З. тласкащ, стимулиращ, подбуждащ.

prorate

- [prou'reit] v разделям/разпределям пропорционално.

prorogate

- ['prourъgeit] prorogue.

prorogation

- [,prourъ'geishn] n парл. прекратяване на ceсия.

prorogue

- [prъ'roug] v парл. прекратявам сесия.

prosaic

- [prou'zeiik] а прозаичен, неинтересен, скучен.

prosaically

- [prou'zeiikli] adv прозаично, скучно.

prosaist

- ['prouzeiist] n 1. прозаик; 2. прозаичен/скучен човек.

proscenium

- [prou'si:niъm] n (pl -iums [-iъmz], -ia [-iъ]) теaтр. l. авансцена, просцениум; 2. сцена на античен театър.

proscribe

- [prъ'skraib] v l. отричам, отхвърлям (нещо като опасно); забранявам; 2. ост. обявявам вън от законите; заточавам, пращам на заточение/в изгнание.

proscription

- [prъ'skripshn] n l. отричане; отхвърляне; забрана, запрещение; забраняване; 2. ост. обявяване извън законите; проскрипция; заточение, изгнание.

prose

- [prouz] n 1. проза; 2. прозаичност, сивота; З. скучни/досадни приказки/разговори; 4. attr прозаичен, в проза. [prouz] v 1. говоря/пиша отегчително; 2. превръщам (стихове) в проза; пиша в проза.

prose-writer

- ['prouzraitъ] n прозаик.

prosector

- [prou'sektъ] n просектор.

prosecute

- ['prЈsikju:t] v l. гоня, преследвам (цел); 2. занимавам се с, упражнявам, практикувам; върша, извършвам; водя (война, следствие и пр.); З. продължавам; 4. давам под съд, водя/завеждам дело (срещу), повдигам съдебно преследване срещу; to ~ a claim възбуждам иск; trespassers will be ~d нарушителите се глобяват/наказват.

prosecuting attorney

- ['prЈsikju:ti¤ъ'tъ:ni] n ам. прокурор.

prosecution

- [,prЈsi'kju:shn] n l. преследване, гонене (на цел); 2. упражняване, практикуване; вършене, извършване; водене; продължаване; З. юр. съдебно преследване, даване под съд, водене/завеждане на дело; director of public ~ s прокурор; държавен обвинител; 4. юр. ищец; ищци; обвинението (като страна в процес); to appear for the ~ явявам се от името на/адвокат съм на ищеца.

prosecutor

- ['prЈsikju:tъ] n юр. ищец; public ~ прокурор, държавен обвинител.

proselyte

- ['prЈsilait] n 1. прозелит, нов привърженик на религия и пр.; неевреин, приел еврейската религия; 2. привърженик, съмишленик. ['prЈsilait] v 1. обръщам в своята вяра; 2. спечелвам привърженици.

proselytize

- ['prЈsilaitaiz] proselyte2.

proser

- ['prouzъ] n 1. прозаик; 2. скучен говорител/писател.

prosify

- ['prouzifai] v 1. обръщам/пиша в проза; 2. правя прозаичен.

prosing

- ['prouzi¤] n скучно говорене/писане.

prosit

- ['prousit] int лат. наздраве.

prosodial

- [prъ'soudiъl] а прозодичен.

prosodic

- [prъ'soudik] prosodial.

prosody

- ['prЈsъdi] n прозодия.

prospect

- ['prЈspekt] n 1. изглед, гледка, пейзаж; 2. изложение (на кьща); З. прен. изглед, перспектива; in ~ очакван; to have nothing in ~ нямам никакви планове/намерения/възможности; there is no ~ of his coming soon няма изгледи да дойде скоро; 4. мин. неексплоатиран/новооткрит участък; проба от руда (от такьв участьк); 5. разг. вероятен/евентуален клиент/кандидат; човек, от когото може да се очаква изгода. [prъ'spekt] v 1. мин. търся, изследвам, проучвам (for); 2. перспективен съм, обещавам (за мина); to ~ well/ill перспективен/неперспективен съм.

prospective

- [prъ'spektiv] а 1. бъдещ; предстоящ; очакван; предчувствуван, предвкусван; близък; вероятен; 2. без обратна сила (за закон).

prospector

- [prъ'spektъ] n мин. човек, който търси/проучва; златотърсач.

prospectus

- [prъ'spektъs] n проспект; програма; реклама.

prosper

- ['prЈspъ] v 1. (пре)успявам, процъфтявам; вървя добре; вирея; 2. давам благоденствие на, подпомагам; may God ~ you да те поживи господ, господ здраве да ти дава.

prosperity

- [prъ'speriti] n преуспяване, процъфтяване; добруване; благоденствие, благополучие, благосъстояние; сполука.

prosperous

- ['prЈspъrъs] а 1. процъфтяващ, цъфтящ; благоденствуващ; напредващ; преуспял; 2. благоприятен, попътен (за вятьр).

prostate

- ['prЈsteit] n анат. простата (жлеза) (и ~ gland).

prosthesis

- ['prЈsҐisis] n (pl -es [-i:z] ) 1. мед. (поставяне на) протеза; 2. гром. представка, префикс; префиксиране.

prosthetic

- [prЈs'Ґetik] а 1. мед. протезен; 2. грaм. префиксиран.

prostitute

- ['prЈstitju:t] n проститутка, публична жена. ['prЈstitju:t] v 1. тласкам към проституция; refl ставам проститутка; проституирам; 2. прен. правя търговия с, проституирам с, продавам (чест, способности).

prostrate

- ['prЈstreit] а 1. проснат, прострян, легнал; to fall ~ просвам се; to lie ~ лежа проснат; прен. лежа в праха, пълзя, унижавам се; 2. повален, победен; to lay ~ събарям, повалям; свалям/смъквам от власт; З. изтощен, смазан, cъсипан, капнал; ~ with grief смазан от скръб; 4. бот. пълзящ. [prъs'treit] v 1. свалям, повалям, събарям; 2. подчинявам; унижавам; to ~ o.s. (before s.o.) унижавам се (пред някого); З. изтощавам, съсипвам; смазвам, отчайвам; ~d with fatigue капнал от умора.

prostration

- [prъs'treishn] n 1. просване; легнало положение; 2. поваляне, събаряне; З. изтощение, изнемощялост, немощ; 4. унижаване, унижение; 5. угнетеност.

prosy

- ['prouzi] а прозаичен, скучен, отегчителен, сух.

protagonist

- [prъ'taegъnist] n 1. главен герой (в роман и пр); 2. главно действуващо лице; З. защитник, ратник, борец (of за).

protasis

- ['prЈtъsis] n (pl -es [-i:z]) грaм. подчинено изречeние за условие, протазис.

protean

- ['ргoutiъn] а многообразен, многолик; променлив.

protect

- [prъ'tekt] v 1. пазя, запазвам, предпазвам; браня, отбранявам; вардя; предвардвам; закрилям, защищавам (from, against); 2. покровителствувам; З. ик. покровителствувам (местна индустрия) срещу чуждестранна конкуренция; 4. снабдявам (машина и пр.) с предпазител.

protection

- [prъ'tekshn] n 1.пазене, запазване; предпазване; бранене, отбраняване; предвардване; защищаване, защита; закриляне, закрила; 2. покровителствуване, покровителство; протекция; З. ик. покровителствуване на местна индустрия, протекционизъм; 4. пазител, защитник; предпазно средство; закритие, прикритие, заслон, подслон, убежище; 5. паспорт, пропуск; 6. sl. защита от преследване, купена с пари (наложена от гангстери) (и ~ money).

protectionism

- [prъ'tekshъnizm] n ик. протекционизъм.

protectionist

- [prъ'tekshъnist] n привърженик на протекционизма.

protective

- [prъ'tektiv] а защитен, предпазен, предпазителен; покровителствен; протекционен; ~ barfrage воен. преграден огън; ~ colouring биол. защитна окраска; ~ deck мор. бронирана палуба; ~ tariff покровителствена тарифа (на мита и пр.); ~ custody задържане за осигуряване на безопасност (от отмьщение и пр.).

protector

- [prъ'tektъ] n 1. защитник, бранител, пазител; 2. предпазител; З. ист. регент.

protectorate

- [prъ'tektъrit] n протекторат.

protectorship

- [prъ'tektъship] n 1. протекторат; 2. покровителство; З. регентство, длъжност на регент.

protectory

- [prъ'tektъri] n приют за малолетни закононарушители/за бездомни деца.

protectress

- [prъ'tektris] ж.р. от protector 1.

protege

- ['prЈtijei] n фр. протеже.

protein

- ['proutiin] n хим. протеин, белтъчно вещество.

protest

- [prъ'test] v 1. протестирам (against); ам. повдигам възражение срещу; 2. заявявам (тържествено); to ~ o.'s innocence твърдя, че съм невинен; З. протестирам, отказвам (полица). ['proutest] n 1. протест; възражение; under ~ насила, против волята ми; to get up/make a ~ протестирам, повдигам възражение; 2. тържествена декларация, изявление; твърдение; изказване; З. протестирана/отказана полица; 4. attr протестен.

protestant

- ['prЈtistъnt] n 1. протестант; 2. р. човек, който протестира; З. attr протестантски.

protestantism

- ['prЈtistъntizm] n протестантство.

protestation

- [,prЈtis'teishn] n 1. протест; възражение (against срещу); 2. тържествена декларация/изявление/изказване; ~s of innocence настояване, че съм невинен; ~s of love любовни обяснения.

prothalamium

- [,prouҐъ'leimiъm] n (pl -mia [-miъ]) лат. лит. сватбена песен.

prothesis

- ['prЈҐisis] prosthesis 2.

proto-

- ['proutou] pref пра-, прото-.

protocol

- ['proutъkЈl] n 1. протокол (и за научен опит); 2. етикеция, протокол; according to ~ по протокола, както изисква етикецията. ['proutъkЈl] v протоколирам.

protogenetic

- [proutъdji'netik] a първичен.

protogenic

- [proutъ'dji:nik] protogenetic.

protolanguage

- ['proutъ'lae¤gwidj] n праезик.

protomartyr

- ['proutъma:tъ] n цьрк. първомъченик.

proton

- ['proutЈn] n физ. протон.

protoplasm

- ['proutъplaezm] n биол. протоплазма.

protoplast

- ['proutъplaest] n 1. биол. протопласт; 2. първообраз, оригинал; З. първият човек.

prototype

- ['proutъtaip] n прототип, първообраз; оригинал; първоначален модел; най-ранна форма (на машина и пр.).

protozoa

- [,proutъ'zouъ] n зоол. протозоа.

protozoic

- [,proutъ'zouik] a 1. геол. съдържащ най-ранни следи на живот (за пласт); 2. зоол. протозойски.

protract

- [prъ'traekt] v 1. протакам, провлачам; удължавам (прекомерно); продължавам; 2. чертая, начертавам, нанасям (на карта, план); З. зоол. протягам, проточвам.

protracted

- [prъ'traektid] а проточен, провлечен; дълъг, продължителен.

protractile

- [prъ'traektail] а зоол. който може да се протяга/разтяга.

protraction

- [prъ'traekshn] n 1. протакане; удължаване, продължаване; удължение, продължение; 2. чертане, начертаване, нанасяне; З. зоол. протягане, проточване.

protractor

- [prъ'traektъ] n 1. транспортир; 2. анат. екстензор, разгъващ мускул.

protrude

- [prъ'tru:d] v 1. издавам (се), подавам (се), показвам (се); изплезвам; 2. изпъквам, издавам се напред, стърча.

protruding

- [prъ'tru:di¤] а изпъкнал.

protrusion

- [ргъ'tru:jъn] n 1. издаване напред, изпъкване; 2. издатина, изпъкналост, издаденост.

protrusive

- [prъ'tru:siv] а изпъкнал, издаден; издут.

protuberance

- [prъ'tju:bъrъns] n 1. изпъкналост, издатина, издутина; подутина, оток; буца; 2. астр. протуберано.

protuberant

- [prъ'tju:bъrъnt] а 1. изпъкнал, издаден; издут; 2. изпъкващ в съзнанието.

proud

- [praud] а 1. горд; горделив, високомерен, надменен; to be ~ of гордея се с; to be ~ to за мен е чест да; to become ~ възгордявам се; 2. славен; внушителен, величествен, грандиозен, великолепен; знаменит, забележителен; З. придошъл (за река); 4. буен (за кон и пр.); ~ flesh мед. маса от излишна гранулация. [praud] аdv рaзг.: to do s.o. ~ указвам голяма чест/ щедро гостоприемство на някого; to do o.s. ~ угаждам си, гледам си душицата.

proud-stomached

- ['praudstлmъkt] а надменен, високомерен.

provable

- ['ргu:vъbl] a доказуем.

prove

- [pru:v] n (proved, рр aм., шотл., книж. и proven ['pru:vъn]) 1. доказвам; to ~ o.s. as доказвам, че съм; 2. изпитвам, изпробвам: З. оказвам се, излизам (и refl); to ~ (to be) a coward/useless, etc. оказвам се страхливец/излишен и пр.; 4. мат. проверявам; 5. юp. легализирам (завещание); 6. карам да втаса/кипне; втасвам, кипвам (за тесто).

proven

- [] вж. prove; доказан.

provenance

- ['prЈvъnъns] n произход; потекло.

provender

- ['prЈvindъ] n 1. фураж; кърма; 2. разг. храна, ядене.

provenience

- [prъ'vi:niъns] provenance.

proverb

- ['prЈvъb] n пословица; to be a ~ for пословичен съм с; to pass into a ~ ставам пословичен; Ї (Book of) P.s. библ. Притчи (Соломонови).

proverbial

- [prъ'vъ:biъl] а пословичен; всеизвестен.

provide

- [prъ'vaid] v 1. грижа се, погрижвам се, осигурявам (прехраната на); обезпечавам (for); вземам (предпазни) мерки (against); to be ~d for осигурен cъм, хлябът ми е осигурен; to ~ for s.o. in o.'s will оставям някому нещо в завещaнието си; погрижвам се за/осигурявам някого чрез завещание; 2. снабдявам; обзавеждам, екипирам (with); доставям, набавям; давам (s.o. with s.th., s.th. for s.o.); to be ~d with all one needs имам всичко, което ми е нужно; З. предвиждам, уговарям, правя уговорка, поставям като (предварително) условие; постановявам; to ~ against юр. забранявам, запрещавам; to ~ for юр. разрешавам, предвиждам; 4. цьрк. назначавам на още неовакантена служба.

provided

- [prъ'vaidid] cj при условие, че; стига само (и с that).

providence

- ['prЈvidъns] n 1. провидение; special ~ пръст на провидението, пръст божи; 2. предпазливост, предвидливост, благоразумие; З. спестовност, пестеливост.

provident

- ['prЈvidъnt] а предвидлив; пестелив; ~ society взаимоспомагателна каса.

providential

- [,prЈvi'denshъl] а от провидението/бога; щастлив, навременен.

provider

- [prъ'vaidъ] n 1. доставчик; 2. глава на семейство.

providing

- [prъ'vaidi¤] provided.

province

- ['prЈvins] n 1. облаcт, провинция; 2. pl провинция (не столица); З. епархия; 4. облаcт, сфера, клон, отдел; компетентност, компетенция; it's outside my ~ не е от моята компетентност; the question falls outside the ~ of science въпросът е извън областта/не е в областта на науката.

provincial

- [prъ'vinshъl] I. а провинциален (и прен.); местен; II. п 1. провинциалист; 2. архиепископ; местен глава на религиозен орден.

provincialism

- [prъ'vinshъlizm] n 1. провинциалност; ограниченост; местен патриотизъм; 2. ез. провинциализъм.

provincialist

- [prъ'vinshъlist] provincial II. 1.

provincialize

- [prъ'vinshъlaiz] v правя провинциален, придавам провинциален вид/характер на.

proving ground

- ['pru:vi¤,graund] n опитно поле (и прен.).

provision

- [prъ'vijn] n 1. осигуряване, обезпечаване; снабдяване, доставяне, набавяне, даване; доставка (of); to make ~ for погрижвам се за, осигурявам (бъдещето на); to make ~ against предпазвам (се) от, вземам мерки срещу; 2. рl провизии, хранителни припаси; З. юр. уговорка, клауза; положение; постановление; ~ to the contrary обратна клауза; to come within the ~s of the law попадам под ударите на закона; предвиден съм в закона. [prъ'vijn] v снабдявам с провизии/хранителни припаси.

provisional

- [ргъ'vijъnъl] а временен; условен.

provisionality

- [prъvijъ'naeliti] n временност; условност, условен характер.

provisionally

- [рrъ'vijъnъli] adv временно; условно; judgement ~ enforceable юр. условна присъда.

proviso

- [prъ'vaizou] n (pl -os, -oes) юр. условие, уговорка.

provisory

- [prъ'vaizъri] а временен; условен.

provocation

- [,prЈvъ'keishn] n 1. предизвикване, предизвикателство, провокация; дразнене, раздразване; under (severe) ~ в състояние на (силна) възбуда/раздразнение; at/on the slightest ~ при най-малкия повод; 2. подбуждане, насьскване, подстрекателство; wilful ~ of public disorder съзнателно подстрекателство към нарушение на обществения ред/към безредици.

provocative

- [prъ'vЈkъtiv] I. a 1. предизвикващ, будещ, пораждащ (of); интересен; смел; оригинален; 2. дразнещ, провокиращ; предизвикателен; заядлив; провокаторски; II. п нещо, което предизвиква/дразни; възбудително средство.

provoke

- [prъ'vouk] v 1. възбуждам; подбуждам, подтиквам; подстрекавам (to, to с inf, into doing s.th); 2. предизвиквам, дразня, раздразням, разсърдвам; провокирам; З. предизвиквам, будя, възбуждам, пораждам.

provoking

- [prъ'vouki¤] а 1. предизвикателен, заядлив; 2. досаден; отегчителен; непоносим.

provost

- ['prЈvъst] n 1. ректор (и цьрк.); 2. шотл. кмет; З. надзирател в затвор.

provost court

- [prъ'vou,kЈ:t] n воен. съд (обик. за дребни престьпления в окупирана територия).

provost-marshal

- [prъ'vou,ma:shl] n началник на военна полиция.

provost-sergeant

- [prъ'vou,sa:djъnt] n cepжaнт във вoeннa пoлиция.

prow

- [prau] n нос (на корaб).

prowess

- ['prauis] n юначност, мъжество, храброст, смелост; сила, необикновено умение.

prowl

- [praul] v дебна, търся плячка; ходя из, кръстосвам, обикадям (с цел да открадна нещо). [praul] n дебнене; to be on the ~ 1) дебна; 2) ам. търся жена (за полови врьзки).

prowl car

- ['praulka:] n ам. полицейска патрулна кола.

prowler

- ['praulъ] n 1. хищник, звяр; 2. човек, който дебне; З. мародер.

proximal

- ['prЈksimъl] а анат. разположен близо до средата на тялото.

proximate

- ['prЈksimit] а 1. най-близък, следващ; 2. приблизителен.

proximity

- [prъk'simiti] n близост; съседство; in (close) ~ to (съвсем) близо до; ~ of blood кръвно родство.

proximity fuse

- [prъk'simiti,fju:z] n ел. безконтактен взривател.

proximo

- ['prЈksimou] adv лат. канц. на/през другия месец.

proxy

- ['prЈksi] n 1. пълномощие, пълномощно, делегация; by ~ по делегация; 2. пълномощник, заместник; to be/stand ~ for представител съм на, упълномощен съм от; З. attr чрез заместник/пълномощник; ~ signature подпис по довереност.

prude

- [pru:d] n превзето скромна/морална жена, "света богородица"; to act the ~ правя се на света богородица, скромнича.

prudence

- ['pru:dъns] n благоразумие; предпазливост; разсъдливост.

prudent

- ['pru:dъnt] а благоразумен; предпазлив; разсъдлив.

prudential

- [pru:'denshъl] I. a 1. диктуван от благоразумие; 2. prudent; Ї ~ committee ам. контролна комисия; ~ insurance индустриално осигуряване/застраховане; II. п pl 1. съображения, диктувани от благоразумие; 2. ам. дребни административни/финансови въпроси.

prudery

- ['pru:dъri] n превзета/фалшива скромност.

prudish

- ['pru:dish] а прекалено скромен, превзет.

prune

- [pru:n] n 1. сушена синя слива (ам. и несушена); 2. разг. противен човек; З. морав цвят. [pru:n] v 1. кастря, окастрям, подрязвам (и с down, off, away); 2. съкращавам, махам всичко излишно. [pru:n] preen.

prunella

- [рru:'nelъ] n текст. прюнел.

pruners

- ['pru:nъz] pruning-knife.

pruning-knife

- ['pru:ni¤naif] n градинарски нож/ножици.

pruning-scissors

- ['pru:ni¤sizъz] pruning-knife.

pruning-shears

- ['pru:ni¤shiъz] pruning-knife.

prurience

- ['ргuъriъns] n скверност, мръсота; похотливост.

pruriency

- ['ргuъriъnsi] prurience.

prurient

- ['ргuъriъnt] а скверен; мръсен; похотлив.

prurigo

- [pru:'raigou] n мед. пруриго.

pruritus

- [pru:'raitъs] n мед. сърбеж.

prussian

- ['рrлshъn] 1. а пруски, прусашки; ~ blue берлинско синьо; 2. n прусак.

prussianism

- ['prлshъnizm] n прусащина.

prussic acid

- ['prлsik,aesid] хим. циановодородна киселина.

pry

- [prai] v 1. надничам, надзъртам (into); 2. любопитствувам; пъхам си носа/гагата (into); З. to ~ out откривам. [prai] v 1. къртя/отварям/разбивам с лост; to ~ loose разкъртвам; 2. отделям, отлепвам; to ~ open отварям с взлом, разбивам; З. измъквам (тайна). [prai] n 1. лост; 2. средство (за постигане на цел).

prying

- ['praii¤] а любопитен.

psalm

- [sa:m] n псалм, псалом.

psalmist

- ['sa:mist] n псалмопевец.

psalmody

- ['sa:lmъdi] n псалмодия, псалмопение.

psalter

- ['sЈ:ltъ] n псалтир.

psaltery

- ['sЈ:ltъri] n муз. псалтерий (вид цитра).

psephology

- [si'fЈlъdji] n научен анализ на предизборни тенденции.

pseud

- [sju:d] разг. 1. а превзет, снобски; 2. п псевдоинтелектуалец, сноб.

pseudo

- ['sju:dou] pseud.

pseudo-

- ['sju:dou] pref пceвдo-, лъже-.

pseudonym

- ['sju:dъnim] n псевдоним.

pseudonymous

- [sju:'dЈnimъs] а който пише/е издаден под пcевдоним.

pshaw

- [shЈ:] int пфу! пфю! вятър! [shЈ:] v сумтя/изсумтявам презрително.

psych

- [saik] v ам. 1. подлагам на психоанализа; 2. отгатвам, предвиждам (как ще постъпи някой); З. анализирам, откривам (и с out); 4. сплашвам; 5. refl подготвям се психологически (обик. с up); 6. to ~ out sl. изгубвам и ума, и дума от страх.

psyche

- [saik] psych. ['saiki] n душа, психика.

psychedelia

- [saiki'di:liъ] n (предизвикване на) еуфористично преживяване (с наркотик).

psychedelic

- [saiki'di:lik] I. а 1. еуфористичен (за наркотик, сьстояние и пр.); 2. като халюцинация, халюцинационен; кошмарен; сюрреалистичен; с необичайно ярки цветове/фигури; с хаотичен ритъм; II. п 1. еуфористична отрова/наркотик; 2. човек, който употребява еуфористични наркотици.

psychiatrical

- [saiki'aetrik(ъl)] а психиатричен.

psychiatrist

- [sai'kaiъtrist] n психиатър.

psychiatry

- [sai'kaiъtri] n психиатрия.

psychic

- ['saikik] I. a 1. душевен, психически; 2. със способности на медиум; З. направен за психологически ефект (за анонс при бридж); Ї ~(al) research изследване на явления като телепатия, ясновидство и пр.; II. п 1. медиум; 2. рl ~(al) research.

psychical

- ['saikikъl] psychic 1.

psycho

- ['saikou] n sl. психопат.

psycho-analyst

- [,saikou'aenъlist] n специалист по психоанализа.

psychoanalize

- [,saikou'aenъlaiz] ам psychoanalyze.

psychoanalysis

- [,saikouъ'naelisis] n психоанализа.

psychoanalyze

- [,saikou'aenъlaiz] v подлагам на/ лекувам чрез психоанализа.

psychodelic

- [] psychedelic.

psycholinguistics

- [,saikouli¤'gwistiks] n pl психолингвистика.

psychological

- [saikъ'lЈdjkъl] а психологичен.

psychologism

- [sai'kЈlъdjizm] n психологизъм.

psychologist

- [sai'kЈlъdjist] n психолог.

psychology

- [sai'kЈlъdji] n психология.

psychopath

- ['saikoupa:Ґ] n психопат.

psychosis

- [sai'kousis] n психоза.

psychosomatic

- [,saikousъ'maetik] а психосоматичен.

ptarmigan

- ['ta:migъn] n бяла яребица (Lagopus alpinus).

ptolemaic

- [tЈli'meiik] а Птолемеев.

ptomaine

- ['toumein] n хим. птомаин.

pub

- [рлb] n разг. кръчма.

pub-crawl

- ['pлbkrЈ:l] n ходене от кръчма на кръчма.

puberty

- ['pju:bъti] n пубертет.

pubescence

- [pju:'besns] n 1. полово съзряване; 2. мъх, косъмчета (no растения, насекоми).

pubescent

- [pju:'besnt] a 1. полово съзряващ, възмъжаващ; 2. покрит с мъх/косъмчета.

pubic

- ['pju:bik] а анат. лонен.

pubis

- ['pju:bis] n анат. лонна кост.

public

- ['pлblik] a 1. публичен, обществен, общодостъпен; народен, национален, държавен; ~ act държавен акт; ~ assistance обществено подпомагане; ~ baths градска/обществена баня; ~ company борс. публична компания; ~ debt национален дълг; ~ gardens градска градина; ~ health народно здраве; ~ holiday официален празник; ~ kitchen обществена трапезария за безработни; ~ library градска/ обществена библиотека; ~ official/functionary/servant държавен чиновник/служител; ~ ownership обществена собственост; ~ relations 1) отношения между организация/власт и частни лица; 2) отдел за реклама/информация (в предприятие и пр.); ~ road държавно шосе; ~ spirit обществено съзнание; ~ spending държавни разходи за обществени нужди; in the ~ eye много рекламиран, за който много се пище; 2. публичен, открит, общоизвестен; to make ~ правя обществено достояние, давам гласност на; (matter of) ~ knowledge нещо всеизвестно/общоизвестно; Ї to go ~ ик. предлагам акциите си на борсата (за предприятие и пр.). ['pлblik] n 1. публика; общество, общност; the general/ great/wide ~ широката публика, масите; the reading ~ читателите; in ~ публично, пред хората; 2. разг. кръчма, хан.

public address system

- [,pлblikъ'dres,sistъm] n (озвучаване на обществени места чрез) високоговорители и пр.

public defender

- ['pлblikdi'fendъ] n адвокат, назначен да защищава лице, което не може да плати за защитник.

public enemy

- ['pлblik'enimi] n 1. народен враг; 2. coциално опасен елемент; З. вражеска страна, враг (по време на война).

public house

- ['pлblikhaus] n кръчма; хан.

public image

- ['pлblik'imidj] n официален образ/облик; образ за пред публиката; репутация.

public law

- ['pлblik,lЈ:] n 1. държавен акт; 2. държавно право; международно право.

public man

- ['pлblik,maen] n (pl -men [-men]) общественик.

public school

- ['pлblik,sku:l] n 1. частно училище -фондация за момчета; 2. aм. шотл. държавно (безплатно) училище; З. аttr (и public-school) образован; от горните слоеве на обществото, буржоазен.

public service

- ['pлblik,sъ:vis] n 1. държавна служба; 2. обществена заслуга; З. рl комунални услуги.

public speaking

- ['pлblik,spi:ki¤] n ораторство, ораторско изкуство/умение.

public works

- ['pлblik,wъ:ks] n pl обществени сгради.

public wrong

- ['pлblik,rЈ¤] n престьпление спрямо обществото.

public-minded

- ['pлblik,mainded] public-spirited.

public-spirited

- ['pлblik,spiritid] а с обществено чувство/съзнание; патриотичен.

publican

- ['pлblikъn] n 1. кръчмар, ханджия; 2. библ. митар.

publication

- [,pлbli'keishn] n 1. оповестяване, разгласяване; 2. публикуване, обнародване, издаване; З. издание, публикация.

publicist

- ['pлblisist] n 1. публицист, журналист; 2. специалист по международно право; З. press-agent.

publicity

- [рлb'lisiti] n 1. гласност, публичност; to give ~ to давам гласност на, разглаcявам, оповестявам, правя обществено достояние; 2. реклама, разгласа; ~ agent рекламен агент; З. обществено внимание/одобрение; in the full blaze/glare of ~ в центъра на общественото внимание.

publicize

- ['pлblisaiz] v 1. разгласявам, давам гласност на, правя обществено достояние; 2. рекламирам.

publicly

- ['pлblikli] adv публично, открито, пред хората.

publicnuisance

- ['рлblik,nju:sns] n 1. юр. обществено-вредно деяние; 2. разг. обществено зло (за човек), неприятен човек.

publish

- ['pлblish] v 1. оповестявам, разгласявам, давам гласност на; 2. юр. разгласявам (клевета); З. известявам/обявявам официално, обнародвам, публикувам; 4. издавам, публикувам (книга и пр.); бивам издаден/издаван (за автор).

publishable

- ['pлblishъbl] а 1. годен за издаване; 2. който може да се разгласи.

publisher

- ['pлblishъ] n 1. издател; 2. ам. собственик на вестник; З. рl издателство.

publishing

- ['pлblishi¤] n издаване (на книги и пр.); издателска професия.

publishingfirm

- ['pлblishi¤'fъ:m] publishinghouse.

publishinghouse

- ['pлblishi¤,haus] n издателство.

puccoon

- [pъ'ku:n] n (сев.-ам. растение, от което се прави) червена/жълта боя.

puce

- [pju:s] а, п червеникаво-кафяв (цвят).

puck

- [pлk] n дух пакостник. [pлk] n хокей шайба.

pucka

- [] pukka(h).

pucker

- ['pлkъ] v 1. мрыця се, намръщвам (се), въся се, навъсвам се, цупя се, нацупвам се; свивам (вежди, чело и пр.) (и с up); 2. набирам (се), набръчквам (се) (и с up). ['pлkъ] n бръчка, гънка; набор.

puckery

- ['pлkъri] а набран, набръчкан.

puckish

- ['pлkish] а пакостлив, дяволит.

pud

- [pлd] n 1. ръчичка; 2. лапа, лапичка. [pлd] разг. pudding.

pudding

- ['pudi¤] n 1. пудинг; 2. суджук; Ї in the ~ club бременна.

pudding face

- ['pudi¤,feis] n тлъсто кръгло безизразно лице.

pudding-bag

- ['pudi¤baeg] n 1. платнена торбичка за варене на пудинг; 2. разг. късмет.

pudding-cloth

- ['pudi¤klЈҐ] pudding-bag 1.

pudding-head

- ['pudi¤hed] n разг. глупак, дръвник, дървеняк.

pudding-stone

- ['pudi¤stoun] n геол. конгломерат.

puddingy

- ['pudi¤i] a 1. като пудинг; 2. тъп, глупав; тлъст.

puddle

- [рлdl] n 1. локва; 2. стр. непроницаема настилка от пясък и глина; З. мека мокра пръст за разсаждане на растения. [рлdl] v 1. разбърквам, размесвам (глина и пяськ); покривам с пласт от глина и пясък; 2. метал. пудлинговам; З. цапам, газя; 4. разкалвам, размътвам; 5. работя несръчно, цапотя.

puddly

- ['pлdli] а покрит с локви, разкалян.

pudency

- ['pju:dъnsi] n срамежливост, свенливост; скромност.

pudenda

- [pju:'dendъ] n pl лат. анат. външни полови органи (особ. женски).

pudge

- [рлdj] n разг. дундьо.

pudgy

- ['pлdji] a дундест.

pudic

- ['pju:dik] pubic.

pudicity

- [pju:'disiti] n 1. срамежливост, скромност, свян; 2. целомъдрие.

pueblo

- ['pweblou] n исп. 1. индианско селище (в Мексикo, Аризона и пр.); 2. P. индианец от такова селище.

puerile

- ['pjuъrail] а 1. момчешки; детински; 2. мед. пуерилен; З. дребен, незначителен, маловажен; глупав.

puerility

- [pjuъ'riliti] n 1. детинщина; момчещина; 2. мед. пуерилност; З. незначителност; глупост.

puerperal

- [pju'ъ:pъrъl] а мед. (след)родилен; ~ fever родилна треска.

puff

- [рлf] v 1. пухтя; дишам тежко; to ~ (and blow) пъхтя, запъхтявам се, дишам тежко; to ~ up the stairs изкачвам стълбите пухтейки/дишайки тежко; the engine ~ ed out of the station машината излезе пухтейки от гарата; 2. накарвам (някого) да се разпъхти; to be ~ed запъхтян/разпъхтян съм; З. духам; вея; разнасям; to ~ smoke into s.o.'s face духвам дим в лицето на някого; 4. издувам; 5. пуша, пухкам (цигара и пр.) (at, on); изпускам кълба дим; 6. рекламирам, хваля прекомерно, превъзнасям; 7. разчесвам/сресвам (коса), за да бухне; puff out 1) духвам, изгасявам; угасвам (за свещ и пр.); 2) издувам (се) (за платна); З) изпъчвам (гьрди); to be ~ed out with self-importance пъча се, надувам се, важнича; 4) изморявам, карам да се запъхти; 5) излизам/изпускам на кълба; 6) изговарям задъхано; puff up 1) обик. рр карам да се възгордее/надува; to be ~ed up with pride възгордял съм се; to be ~ed up with pleasure умирам от удоволствие; 2) подувам се, издувам се; З) излизам на кълба. [рлf] n 1. дъх; лъх, полъхване, полъх; out of ~ задъхан, запъхтян; 2. кълбо, облаче, вълмо (дим и пр.); букла (коса); З. смукване (при пушене); to take a ~ at смуквам от (цигара и пр.); 4. eклер; ~ pastry/paste парено тесто за еклери; 5. пухче за пудра; 6. силно набрана част на дреха; ~ sleeve ръкав буфан; 7. шумна реклама; фукане; 8. ам. пухена покривка за легло; пух; 9. ам. взрив, избухване.

puff-adder

- ['pлfaedъ] n вид африканска усойница.

puff-ball

- ['рлfbЈ:l] n бот. прахавица, праханка (гьба) (сем. Lycoperdaceae).

puff-box

- ['pлfbЈks] n пудриера.

puff-puff

- ['pлf,pлf] n дет. локомотив(че); влак(че).

puffer

- ['рлfъ] n 1. човек, който пухти; 2. дет. влак(че); параход(че); З. разг. рекламаджия; 4. риба, която може да се издува.

puffery

- ['рлfъri] n рекламаджийство.

puffin

- ['pлfin] n зоол. тупик, кайра (морска птица) (Fratercula).

puffy

- ['рлfi] а 1. внезапен, буен, стремителен (за вятьр); 2. подпухнал. подут, отекъл; З. задъхан; страдащ от задух; 4. дебел; 5. надут, бомбастичен.

pug

- [pлg] n 1. мопс (и ~ dog); 2. pug nose; З. ам. малък стегнат кок. [pлg] v (-gg-) 1. меся (глина); 2. изпълвам с глина/стърготини (под и пр.). [pлg] n тухларска глина. [pлg] n англоинд. следа на диво животно. [pлg] v (-gg-) проследявам (диво животно). [pлg] sl. pugilist.

pug nose

- ['pлg,nouz] n чип нос.

puggaree

- [pъgъ'ri:] n англоинд. лека чалма; ешарп около шапка.

puggree

- [pъg'ri:] puggaree.

pugilism

- ['pju:djilizm] n бокс; борба.

pugilist

- ['pju:djilist] n боксьор; борец.

pugnacious

- [pлg'neishъs] а свадлив, заядлив; който налита на бой.

pugnacity

- [pлg'naesiti] n войнственост, нападателност.

pugwash

- ['pлgwЈsh] n ежегодна научна конференция за обсъждане на световни проблеми.

pugwash conference

- ['pлgwЈsh'kЈnfъrъns] Pugwash.

puisne

- ['pju:ni] а, п младши (съдия).

puissance

- ['pjuisъns] n ост. могыцество, мощ.

puissant

- ['pjuisъnt] а ост. могъщ, мощен.

puke

- [pju:k] v повръщам, бълвам.

pukka

- ['pлkъ] а англоинд. 1. истински; първокласен; 2. солиден.

pukkah

- ['pлkъ] pukka.

pulchritude

- ['pлlkritju:d] n книж. красота.

pule

- [pju:l] v хленча; скимтя.

pull

- [pul] v 1.дърпам, дръпвам; тегля, изтеглям; разтеглям; опъвам; опъвам юздечката (за кон); to ~ s.o.'s ears, to ~ s.o. by the ears дърпам ушите на някого; to ~ o.'s hat over o.'s ears прихлупвам си шапката; to ~ a door open/shut отварям/затварям врата; 2. изтеглям (mana, нож и пр.); вадя, изваждам (зьб); издърпвам; З. късам, откъсвам; скубя, отскубвам, изскубвам (и с up); 4. греба; to ~ an oar/a boat греба; to ~ a good oar добър гребец съм, греба добре; boat that ~s eight oars лодка с осем гребла; to ~ o.'s weight греба правилно; прен. работя добре/пълноценно; 5. движа се, придвижвам се (напред); плувам (за лодка); the boat ~ed in-shore/for the shore лодката се отправи към брега; 6. сп. задържам (кон), за да не спечели състезание; 7. разтеглям се, развличам се; 8. привличам (купувачи и пр.); имам влияние (with над, сред); 9. разкъсвам; разпарям; 10. ам. sl. насърчавам (сьстезател) с викове и пр.; 11. разг. правя, извършвам; the police ~ed a raid полицията направи внезапна проверка (напр. в публичен дом); to ~ a fast one излъгвам, измамвам; you can't ~ that stuff on me такива не ми минават; 12. печ. отпечатвам, правя отпечатък; 13. sl. арестувам, пипвам; открадвам; ограбвам (банка и пр.); 14. крикет, голф запращам топка неправилно наляво; Ї to ~ s.o.'s leg майтапя сe/подигравам се с някого, занасям/ будалкам някого; to ~ strings/wires дърпам конците, ходатайствувам, използувам връзки, действувам задкулисно; ~ devil ~ baker ожесточена боpба; to ~ the rug from under s.o. спирам подкрепата си за някого, оставям някого без подкрепа; pull about блъскам насам-натам; отнасям се грубо към; pull ahead откъсвам се, отивам напред (при сьстезание); изпреварвам (of s.o. някого); pull alongside спирам/придвижвам се до; pull apart 1) разкъсвам на парчета; 2) разделям (се), разпадам (се); разглобявам (се); разпарям (се); разчупвам (се); З) критикувам остро, правя на пух и прах, разпердушинвам; pull around pull about; pull at дръпвам, подръпвам; смуча (лула); сръбвам от (бутилка и пр.); pull away 1) (от)дръпвам (се), оттеглям (се); 2) тръгвам, отивам си; З) pull ahead; pull back 1) оттеглям (се), изтеглям (се) (и за войска); 2) дърпам (се), отдръпвам (се); pull down 1) разрушавам, събарям (сграда); разг. свалям (правителство); 2) свалям (платно на лодка); смъквам, дръпвам (перде); прихлупвам (шапка); З) намалявам, свалям (цени, успех и пр.); 4) изтощавам, омаломощавам (за болест и пр.); унижавам; потискам; 5) ам. sl. печеля, докарвам си; pull for поддържам, насърчавам; pull in 1) влизам, пристигам (в гара - за влак); to ~ into the station влизам/пристигам в/на гарата; 2) придвижвам се, приближавам се (to, towards); свръщам, спирам за малко (и с into); З) дръпвам, спирам (кон, лодка); 4) намалявам (разноските си); ограничавам се; 5) арестувам, прибирам; 6) разг. печеля, докарвам си; 7) разг. събирам (публика, пари); привличам; 8) refl стягам си мускулите; pull off 1) свалям, събличам, събувам; 2) откъсвам (се); махам, свалям; З) sl. извършвам успешно, успявам (с); сполучвам; успявам да получа; he ~ed off some good things at the races провървя му на състезанията; 4) тръгвам, потеглям; отделям се (от брега - за лодка и пр.); pull on 1) слагам (си), обличам, обувам, навличам; 2) продължавам да се движа/да греба; З) pull at; pull out 1) изтръгвам, изтеглям; вадя (се), изваждам (се), изтръгвам; 2) потеглям, излизам от гарата (за влак); отплувам; to ~ out of the station излизам от гарата; З) авт. излизам напред (за да изпреваря); 4) оттеглям (се) (и прен.); 5) прен. измъквам се (of от), надделявам; 6) разтеглям (разказ и пр.); Ї to ~ out all the stops разг. употребявам всички средства; to ~ o.'s finger out разг. преставам да се офлянквам, стягам се; pull over 1) обличам (прeз глава), навличам; 2) отдръпвам се (за да дам пьт); спирам край пътя; Ї to ~ one over on s.o. мамя/измамвам някого; pull round 1) извърт(яв)ам, извивам; 2) оправям (се), изправям на крака, спасявам (болен); съживявам, ободрявам; съвземам се, възстановявам се; pull through 1) pull round 2); 2) помагам (някому) да преодолее трудност/да изкара изпит; преодолявам трудност; we shall ~ through somehow все някак ще избутаме/ще се оправим; he'll never ~ through няма да го бъде; З) воен. чистя (пушка и пр.) с връв; pull to затварям (врата); pull together 1) сработваме се; сговорни сме; 2) сплотявам; З) дръпвам (пердета, така че да се сьединят); свивам (се) (за вежди, устни); 4) събирам (силите си); овладявам (нервите си); карам (някого) да се овладее; refl стягам се, събирам сили; pull up 1) издърпвам, изтеглям нагоре; вдигам, повдигам; to ~ o.'s socks up опъвам/вдигам си чорапите; прен. стягам се; to ~ o.s. up by o.'s own bootlaces/bootstraps разг. сам се издигам; 2) надигам се, ставам (с усилие); З) спирам (се); 4) спирам (да харча и пр.); стягам се, ограничавам се; 5) скастрям, накарвам да млъкне; правя (остра) забележка на; 6) изравнявам се, настигам (to, with с) (и сп.); давам (някому) преднина, поставям (някого) на по-предно място. [pul] n 1. дърпане, дръпване, теглене; теглителна сила; to give a ~ at дръпвам; 2. гребане; разходка с лодка; З. глътване, глътка; смръкване; смукване; to take a ~ at a bottle/a pipe сръбвам от бутилка/дръпвам от лула; 4. дръпване на юздите (на кон); 5. привличане, притегляне, притегателна сила; 6. трудно изкачване/придвижване; 7. шнур (на звънец); дръжка; лост на помпа; 8. печ. коректура; отпечатък; 9. сп. топка, отпратена наляво; 10. разг. влияние (with пред); предимство, привилегия; to have the ~ of s.o./a ~ over s.o. имам предимство пред някого, облагодетелствуван съм за сметка на някого.

pull-in

- ['pulin] n спирка; крайпътно кафене.

pull-on

- ['pulЈn] а който се навлича (без да се закопчава).

pull-up

- ['рulлp] n 1. подкрепителен пункт, лавка, гостилница (край пътя); 2. ам. гимнастика повдигане на лост до брадата.

pullback

- ['pulbaek] n 1. пречка, спънка, препятствие; 2. ам. оттегляне, изтегляне (и на войска).

pulled

- [puld] a: ~ bread сухар; ~ figs сушени пресовани смокини.

pullet

- ['pulit] n ярка.

pulley

- ['puli] n 1. скрипец, макара; рудан; 2. ролка (на лентов транспортьор). ['puli] v повдигам/снабдявам със скрипец.

pullman

- ['pulmъn] n жп. пулман, вагон-салон; луксозен спален вагон.

pullover

- ['pulouvъ] n пуловер.

pullulate

- ['pлljuleit] v 1. бот. покарвам, пониквам; размножавам се; 2. разпространявам се (за учение и пр.); З. гъмжа, пъкам (with от).

pulmonary

- ['рлlmъnъri] а 1. анат. белодробен, пулмонален; 2. pulmonate 1; З. мед. с белодробно заболяване.

pulmonate

- ['рлlmъneit] зоол. 1. а с бели дробове или подобни дихателни органи; от рода Pulmonata; 2. п животно от рода Pulmonata, напр. сухоземен и пр. охлюв.

pulmonic

- [pлl'mЈnik] pulmonary 1.

pulmotor

- ['pлlmoutъ] n апарат за изкуствено дишане.

pulp

- [рлlр] n 1. месo (на плод); 2. анат. пулпа; З. дървесинна каша; безформена маса; to reduce to (a) ~ смачквам (u прен.); превръщам/правя на каша; to crush to a ~ смазвам; 4. хим. пулп; шлам; хартиена маса, целулоза; 5. sl. долнопробно сензационно списание; прен. лигавщина. [рлlр] v 1. правя/ставам на каша; претопявам (книги, парцали); 2. очиствам (кафени зьрна) от шушулките; З. ам. разг. предавам/представям в евтина/сензационна форма.

pulp magazine

- ['pлlpmaegъ'zi:n] pulp1 5.

pulpiness

- ['pлlpinis] а кашкаво състояние, кашкавост.

pulpit

- ['pлlpit] n 1. амвон; the ~ духовенството, проповедниците; 2. проповед; З. прен. място/случай за изказване на идеи; платформа, форум.

pulpiteer

- [pлlpi'tiъ] n обик. пренебр. проповедник. [pлlpi'tiъ] v проповядвам, морализирам.

pulpous

- ['pлlpъs] а мек, кашкав; пулповиден.

pulpy

- ['pлlpi] pulpous.

pulque

- [pлlk] n мексиканско питие от сок на агава.

pulsar

- ['pлlsa:] n астр. космически източник на пулсиращи радиосигнали.

pulsate

- ['pлlseit] v 1. пулсирам, туптя, бия; карам да тупти/пулсира; 2. ел. вибрирам, пулсирам; З. прен. треперя, вълнувам (се).

pulsatile

- ['pлlsъtail] а 1. пулсиращ, туптящ, биещ; 2. муз. ударен (за инструмент).

pulsatilla

- [pлlsъ'tilъ] n бот. котенце, обикновена съсънка.

pulsation

- [рлl'seishn] n 1. пулсиране, биене, туптене; 2. физ. пулсация; З. ел. ъглова честота.

pulsator

- [pлl'seitъ] n тех. пулсатор.

pulsatory

- [pлl'seitъri] а пулсиращ.

pulse

- [pлls] n 1. пулc; to feel s.o.'s ~ премервам пулса на някого; прен. допитвам се до/сондирам някого; to keep o.'s finger on the ~ of прен. напипвам/следя пулса на; 2. физиол. отделен удар (на сьрцето); тласък, импулс; З. муз. ритъм; 4. прен. вълнение; жизненост; to stir s.o.'s ~ възбуждам/развълнувам/възпламенявам някого. [pлls] v 1. пулсирам, бия, туптя; 2. карам да пулсира/вибрира; пращам импулси (out, in). [pлls] n бот. бобови растения, варива.

pulverization

- [,pлlvъrai'zeishn] n 1. пулверизиране, пулверизация; 2. унищожение, разрушение, разрушаване.

pulverize

- ['pлlvъraiz] v 1. пулверизирам, стривам на прах; превръщам (се) в прах; разпадам се на прах; 2. прен. унищожавам, сривам, смазвам.

pulverizer

- ['pлlvъraizъ] n 1. пулверизатор, разпрашител; 2. тех. трошачка, мелачка.

pulverulant

- [pлl'verjulъnt] а ронлив, трошлив; праховиден; покрит с прах.

puma

- ['pju:mъ] n зоол. пума (Felis concolor).

pumice

- ['pлmis] n пемза (u ~ stone). ['pлmis] v чистя/шлифовам с пемза.

pummel

- [pлml] v (-ll-) удрям/бия/бъхтя с юмруци.

pump

- [рлmp] n 1. помпа; ~ water помпена вода, вода от помпа; 2. помпане; З. прен. сърце. [рлmp] v 1. помпам; напомпвам (up, into); изпомпвам (out); 2. наливам, натъпквам (знания, храна и пр.) (in, into); вливам; to ~ new life into вливам нов живот в, раздвижвам; to ~ money into the economy влагам системно пари в стопанството; З. разг. разпитвам подробно; подпитвам умело; изтръгвам сведения от; to ~ the truth out of s.o. изтръгвам истината от някого; 4. изтощавам, карам да се задъха; 5. разтърсвам енергично (напр. рька при рькуване); pump out 1) изпомпвам; 2) прен. изтощавам (обик. pass); pump up 1) напомпвам (гума); 2) изкачвам/изваждам (вода) с помпа. [рлmp] n 1. мъжка (бална) лачена обувка; 2. aм. дамска. обувка деколте; З. обувка за тенис/балет без връзки.

pump-room

- ['pлmprum] n зала в курортно място, където се пие минерална вода.

pumpernickel

- ['pлmpъnikl] n ръжен хляб.

pumpkin

- ['pлmpkin] n тиква (Cucurbita реро).

pun

- [рлn] n игрословица, игра на думи, каламбур. [рлn] v (-nn-) правя игра на думи, правя каламбур.

puna

- ['pju:nъ] n 1. високо безводно плато в Андите; 2. сух студен вятър в Андите.

punch

- [pлntsh] n 1. театр. Полишинел (кукла с гьрбица и дьльг нос); 2. Пънч (английско хумористично списание); Ї as pleased/proud as ~ щастлив/горд до немай-къде; ~ and Judy show традиционна английска куклена комедия.

punch card

- ['pлntshka:d] n перфокарта.

punch-ball

- ['pлntshbЈ:l] n бокс топка за трениране.

punch-bowl

- ['pлntshboul] n 1. купа за пунш; 2. дълбока кръгла котловина.

punch-drunk

- ['pлntshdrл¤k] а зашеметен/замаян от удари; прен. объркан, замаян.

punch-up

- ['pлntshлp] n бой с юмруци.

puncheon

- ['pлntshъn] n 1. тех. щанца; щемпел; секач; 2. подпора, устой.

puncher

- ['pлntshъ] n 1. компостьор; перфоратор; 2. aм. каубой.

punchinello

- [,pлntshi'nelou] n 1. Punch 1; 2. клоун, комедиант; З. punch 1.

punching bag

- ['pлntshi¤,baeg] n бокс "круша".

punchy

- ['рлntshi] a 1. силен, енергичен; 2. punch-drunk.

punctate

- ['pл¤kteit] а зоол., бот. на точки/петна.

punctated

- ['pл¤kteitid] punctate.

punctilio

- [pл¤k'tiliou] n 1. прекален формализъм, педантизъм; 2. въпрос на етикеция/протокол.

punctilious

- [pл¤k'tiliъs] а 1. прекалено прецизен/изискан, педантичен; изпълнителен до педантичност; 2. спазващ строго етикецията/протокола.

punctual

- ['pл¤ktshuъl] а точен, който не закъснява; to be ~ in o.'s payments редовно плащам вноските си; to be ~ for a lecture идвам навреме/не закъснявам за лекция.

punctuality

- [,pл¤ktshu'aeliti] n точност.

punctually

- ['pл¤ktshuъli] adv навреме, без закьснение.

punctuate

- ['pл¤ktshueit] v 1. слагам препинателни знаци (на); 2. прен. прекъсвам от време на време; придружавам, подсилвам.

punctuation

- [,pл¤ktshu'eishn] n пунктуация, поставяне на препинателни знаци; ~ mark препинателен знак.

puncture

- ['pл¤ktshъ] n 1. бодване, пробиване; дупчица; 2. мед. пункция; З. спукване на гума. ['pл¤ktshъ] v 1. пробождам, пробивам (се); 2. спуквам се (за гума); Ї to ~ s.o.'s ego смачквам фасона на някого; to ~ s.o.'s confidence намалявам самочувствието на някого.

pundit

- ['pлndit] n англоинд. 1. учен индус, брамин; 2. шег. учена глава, капацитет, спец.

pungency

- ['pлndjъnsi] n 1. острота; силна миризма/вкус; пикантност; 2. язвителност, сарказъм; З. изразителност.

pungent

- ['pлndjъnt] а 1. остър, пикантен, силно подправен, лют; 2. бот. остър; З. остър, язвителен, хаплив, саркастичен; 4. изразителен.

punic

- ['pju:nik] 1. а ист. пунически, картагенски; Ї ~ faith вероломство; 2. п картагенски език.

punish

- ['pлnish] v 1. наказвам; 2. разг. бъхтя, налагам; изтощавам, вземам здравето на; използвам лошата игра на (противника); З. шег. ям, нагъвам.

punishable

- ['рлnishъbl] а наказуем.

punishment

- ['pлnishmъnt] n 1. наказване; 2. наказание; to be brought to ~ for o.'s crimes наказан съм за престъпленията си; З. разг. бой, пердах; лошо/грубо отнасяне.

punitive

- ['pju:nitiv] а наказателен (за мерки, експедиция и пр.).

punitory

- ['pju:nitъri] punitive.

punk

- [pл¤k] n прахан. [pл¤k] n sl. 1. никаквец; хулиган; 2. глупости, боклук; З. хлапак, балама; 4. момче, приятел на педераст; 5. ост. проститутка, уличница. [pл¤k] a sl. 1. никакъв, негоден, отвратителен; ужасно скучен; 2. болен, болнав; to feel ~ чувствувам се като парцал.

punka

- ['рл¤kъ] n англоинд. голямо ветрило (често закачено на тавана).

punkah

- ['рл¤kъ] punka.

punkie

- ['pл¤ki] aм. вид папатак.

punky

- ['pл¤ki] punkie.

punster

- ['pлnstъ] n любител/майстор на каламбури.

punt

- [рлnt] n плоскодънна лодка. [рлnt] v карам (плоскодьнна лодка) с прът; возя с плоскодънна лодка. [рлnt] v футб. бия от воле. [рлnt] n футб. воле, летяща топка. [рлnt] v 1. карти играя срещу банката; 2. залагам (пари) на кон; З. спекулирам на борсата. [рлnt] n 1. карти играч срещу банката; 2. залог.

punter

- ['рлntъ] n 1. (професионален) комарджия; 2. борсов спекулант; З. човек, който залага пари на кон. ['рлntъ] n човек, който кара плоскодънна лодка.

punty

- ['pлnti] n желязна пръчка на стъклодухач.

puny

- ['pju:ni] а слаб, хилав; дребен, недорасъл; Ї ~ efforts жалки усилия.

pup

- [рлр] n 1. кученце, кутре; тюленче; малка видра; in/with ~ бременна (за кучка и пр.); 2. нахакан младеж; Ї to sell s.o. a ~ sl. извозвам някого; to buy a ~ sl. извозват ме. [рлр] v (-pp-) куча се, окучвам се.

pupa

- ['pju:pъ] n (pl -ae [-i:]) зоол. какавида.

pupal

- ['pju:pъl] а зоол. какавиден.

pupil

- ['pju:pil] n 1. ученик; ~ teacher стажант учител (в основно училище); 2. юр. малолетен под грижите на настойник. ['pju:pil] n анат. зеница, гледец.

pupilary

- ['pju:pilъri] a 1. ученически; на ученик; 2. юр. който е под опека. ['pju:pilъri] а анат. пупиларен, зеничен.

pupillage

- ['pju:pilidj] n 1. ученичество; 2. непълнолетие; З. прен. полуразвитост, не(до)развитост; industry still in its ~ още млада/неразвита индустрия.

pupillary

- ['pju:pilъri] pupilary. ['pju:pilъri] pupilary.

pupiparous

- [pju:'pipъrъs] а зоол. който ражда в какавидно състояние.

puppet

- ['pлpit] n 1. кукла, марионетка (и прен.); 2. attr куклен; марионетен (и за правителство).

puppet state

- ['pлpit,steit] n пол. марионетна държава.

puppet-show

- ['pлpitshou] n (спектакъл в) куклен театър.

puppeteer

- [pлpi'tiъ] n кукловод.

puppetry

- ['pлpitri] n 1. кукловодство; 2. прен. марионетно/несамостоятелно действие; представление, разиграване на театър.

puppy

- ['pлpi] n 1. кученце, кутре; тюленче; 2. нахакан младеж; Ї ~ love младежка любов; ~ troubles младежки грижи; ~ fat детска/предпубертетна пълнота.

puppyish

- ['pлpiish] а 1. като кученце; 2. палав, буен; З. нахакан.

purblind

- ['pъ:blaind] а 1. почти сляп; силно късоглед; 2. тъп, глупав; без въображение; З. ост. сляп.

purblindness

- ['pъ:blaindnis] n 1. силно късогледство, лошо зрение; 2. тъпота; липса на въображение.

purchasable

- ['pъ:tshъsъbl] а 1. който може да се купи; 2. подкупен, продажен.

purchase

- ['pъ:tshъs] v 1. купувам; purchasing power/capacity покупателна способност; 2. придобивам, спечелвам, извоювам; З. мор., тех. вдигам (сьс скрипец u пр.); 4. ам. разг. приемам (твьрдение, становище). ['pъ:tshъs] n 1. покупка; купуване; придобивка; 2. годишен доход (от земя), наем; at 20 years' ~ на стойност, равна на двайсетгодишен доход; his life is not worth an hour's ~ той няма да изкара един час; З. хващане, улавяне; опора, опорна точка; to get a ~ on хващам здраво, опирам се на; 4. тех. механично приспособление за вдигане на тежести (скрипец и пр.); 5. прен. влияние; средство за въздействие.

purchase tax

- ['pъ:tshъstaeks] n (косвен) данък върху луксозни стоки.

purchase-block

- ['pъ:tshъsblЈk] n тех. полиспаст.

purchaser

- ['ръ:tshъsъ] n купувач, покупател.

purdah

- ['pъ:dъ] n инд. 1. завеса, която изолира жените; 2. изолиране на жените; изолация.

pure

- [pjuъ] а 1. чист; незамърсен; без примес; чистокръвен; 2. прен. чист, неопетнен; непокварен, непорочен; девствен; ~ in heart с чисто сърце, невинен; З. разг. същински, истински, чист; out of ~ necessity просто по необходимост; от немай-къде; laziness ~ and simple чист мързел, просто на просто/чисто и просто мързел: 4. теоретичен (не приложен).

pure-bred

- ['pjuъbred] а чистокръвен, породист.

puree

- ['pjuъrei] n 1. пюре; 2. пасирана супа, крем-супа. ['pjuъrei] v правя на пюре, пасирам.

purely

- ['pjuъli] adv 1. прен. чисто, просто, само; 2. чисто, без примеси; З. непорочно.

pureness

- ['pjuъnis] n 1. чистота; 2. невинност, непорочност.

purfle

- [pъ:fl] n бродиран/инкрустиран бордюр. [pъ:fl] v украсявам с бродиран/инкрустиран бордюр; разкрасявам.

purgation

- [pъ:'geishn] n 1. пречистване; 2. рел. очистение; З. мед. очистване, разслабване.

purgative

- ['pъ:gъtiv] мед. I. a 1. разслабителен, очистителен, пургативен; II. п пургатив.

purgatorial

- [,pъ:gъ'tЈ:riъl] а рел. изкупителен, очистителен; на чистилището.

purgatory

- ['pъ:gъtъri] n рел. чистилище (и прен.).

purge

- [ръ:dj] v 1. прочиствам (се), очиствам (се) (of, from); продухвам; to ~ away/out o.'s sins изкупвам греховете си; 2. мед. очиствам, разслабвам; З. юр. изкупвам (вина); оправдавам (се); 4. пол. провеждам/правя чистка. [ръ:dj] n 1. прочистване, очистване, пречистване; 2. очистение (на душата); З. мед. разслабително (средство); 4. пол. чистка.

purification

- [,pjuъrifi'keishn] n очистване, пречистване, продухване (и тех.); Ї the P. рел. сретение господне.

purificatory

- [,pjuъrifi'keitъri] а пречистващ.

purify

- ['pjuъrifai] v 1. пречиствам (се), очиствам (се), изчиствам (се) (of, from) (и прен.); 2. рел. извършвам обредно очистение.

purism

- ['pjuъrizm] n ез. пуризъм.

purist

- ['pjuъrist] n ез. пурист.

puritan

- ['pjuъritъn] n 1. пуритан(ин) (и прен.); 2. attr пуритански.

puritanic

- [pjuъri'taenik] a пуритански.

puritanical

- [pjuъri'taenikъl] puritanic.

puritanism

- ['pjuъritъnizm] n пуританство, пуританизъм.

purity

- ['pjuъriti] n 1. чистота (и прен.); 2. непорочност, девственост; З. проба (на скьпоценен метал).

purl

- [ръ:l] n 1. сърмени конци, ширит от усукана сърма; 2. пико; З. опако (при плетене). [ръ:l] v 1. поръбвам с пико/със сърма; 2. плета опако; knit one, ~ one едно лице, едно опаки. [ръ:l] v 1. клокоча, ромоля, ромоня, бълбукам; 2. образувам бързеи. [ръ:l] n 1. ромон, клокочене, бълбукане; 2. бързеи, водовъртеж. [ръ:l] n греяна бира с джин.

purler

- ['ръ:lъ] n падане/хвърляне с главата напред; to come/take a ~ падам с главата напред.

purlieu

- ['pъ:lju:] n 1. често посещавано място; 2. рl граници, предели; З. рl покрайнини, oколности; бедняшки квартали; Ї the dusty ~s of the law адвокатски свърталища; прен. заплетени правни въпроси.

purlin

- ['pъ:lin] n стр. надлъжна греда на покрив.

purloin

- [ръ:'lЈin] v крада, открадвам; пооткрадвам.

purple

- [ръ:рl] n 1. морав/пурпурен цвят; 2. багреница, порфира; пурпурни одежди на кардинал; З. кралска/императорска власт; кардиналски/епископски сан; raised to the ~ провъзгласен за император; ръкоположен за кардинал/епископ; born to the ~ 1) ист. багренороден; 2) прен. от царски/аристократически род. [ръ:рl] а 1. пурпурен, морав; кървавочервен; 2. зачервен; посинял (от яд, студ и пр.); З. ам. изпъстрен с псувни/ругатни; 4. цветист, претрупан, приповдигнат (за стил). [ръ:рl] v боядисвам мораво; обагрям; зачервявам се; заруменявам; ставам/правя да стане морав/червен.

purple emperor

- ['ръ:рl,еmpъrъ] n зоол. лилава апатура (пеперуда) (Apatura iris).

purple-fish

- ['pъ:plfish] n пурпурна мида.

purpleheart

- ['ръ:рl,ha:t] n 1. бот. палисандър (Сораifега); 2. таблетка стимулиращо лекарство; З. P.Н. ам. орден за храброст.

purplish

- ['pъ:plish] а възморав.

purply

- ['pъ:pli] purplish.

purport

- ['ръ:ръt] v 1. претендирам, имам претенции (да сьм и пр.); 2. знача, означавам; говоря/ загатвам за. ['ръ:ръt] n 1. общ смисъл; 2. цел.

purpose

- ['pъ:pъs] n 1. намерение, цел; with honesty of ~ с честни намерения; novel with a ~ социален роман; for/with the ~ of с цел да (с ger), on ~ нарочно; this will answer/serve our/the ~ това ще ни послужи/свърши работа; for all ~s за всякакви случаи/цели; for future/public ~s за бъдещи/обществени нужди; (very much) to the ~ (много) уместен/целесъобразен; to speak to the ~ говоря уместно/по същество; he spoke to the same ~ той говори в същия дух/смисъл; 2. резултат, успех; to little ~ почти безрезултатно; to no ~ напразно; to some ~ не без успех/полза; to work to good ~ работя резултатно; З. воля; infirm of/wanting in ~ безволев, нерешителен, безхарактерен; energy/steadfastness of ~ упоритост, решителност. ['pъ:pъs] v възнамерявам, имам намерение (с ger или to с inf).

purpose-built

- ['pъ:pъsbilt] а построен/направен за специална цел/по поръчка, специално направен.

purpose-made

- ['pъ:pъsmeid] purpose-built.

purposeful

- ['pъ:pъsful] а 1. целеустремен, целенасочен; решителен, упорит; 2. умишлен; З. съдържателен (за разказ, реч и пр.).

purposeless

- ['pъ:pъslis] а 1. безцелен, безсмислен; празен; 2. нерешителен, слабохарактерен, безволев.

purposely

- ['pъ:pъsli] adv нарочно.

purposive

- ['pъ:pъsiv] a 1. направен с/служещ за определена цел; 2. нарочен, специален; преднамерен; З. решителен.

purpura

- ['pъ:pjurъ] n 1. мед. пурпура; 2. вет. едра шарка по свинете; З. зоол. пурпурни миди.

purr

- [ръ:] v 1. мъркам, преда (за котка); 2. бръмча (за мотор). [ръ:] n 1. мъркане; 2. бръмчене.

purse

- [pъ:s] n 1. портмоне, кесия; 2. пари; средства; богатство; long/heavy/well-lined ~ пълна кесия, много пари, богатство; light/lean/slender ~ празна кесия; the public ~ държавното съкровище; З. парична сума, събрана като подарък/награда; to make up a ~ правя подписка (за награда); 4. ам. дамска чанта; 5. зоол. торбичка; скротум; Ї you can't make a silk ~ out of a sow's car от всяко дърво свирка не става. [pъ:s] v свивам (се) (за устни); набръчквам (се) (за чело) (и с up).

purse-bearer

- ['ръ:sbЁъrъ] n 1. касиер (и прен.); 2. висш чиновник, който носи държавния печат на председателя на Камарата на лордовете при шествия.

purse-proud

- ['pъ:s,praud] а горделив/надменен поради богатството си.

purse-strings

- ['pъ:sstri¤z] n pl връзки на кесия; to hold the ~ разпореждам се, държа касата; to loosen the ~ разпущам се, разтварям кесията; to tighten the ~ ограничавам се, стягам кесията.

purser

- ['pъ:sъ] n мор. домакин-касиер.

purslane

- ['pъ:slein] n бот. тученица (Portulaca oleracea).

pursuance

- [pъ'sjuъns] n изпълнение; in ~ of o.'s duties в изпълнение на задълженията си.

pursuant

- [pъ'sjuъnt] а съгласуван, съобразен (to с); ~ to според, съгласно.

pursue

- [pъ'sju:] v 1. преследвам, гоня, измъчвам непрекъснато; 2. преследвам, гоня (някаква цел); to ~ pleasure отдавам се на/търся удоволствия; З. следвам (пьт, курс); 4. следвам, водя, провеждам (политика); прокарвам, прилагам (план и пр.); 5. изпълнявам (задьлжения); упражнявам (професия); занимавам се с; 6. продължавам да говоря/споря.

pursuer

- [pъ'sjuъ] n гонител, преследвач.

pursuit

- [pъ'sju:t] n 1. преследване (и на цел); гонене, гонитба; стремеж (кьм щастие и пр.); to be in eager/hot ~ of преследвам ожесточено/ревностно; 2. занимание; scientific ~s научна работа/занимания; daily ~s всекидневни занимания/работа; З. изпълнение (на задьлжения); упражняване (на професия).

pursuit-plane

- [pъ'sju:tplein] n ав. изтребител (самолет).

pursy

- ['pъ:si] а пълен, дебел; който много се задъхва. ['pъ:si] а свит (за устни и пр.). ['pъ:si] ам. purse-proud.

purulence

- ['pjuъrulъns] n мед. 1. загнояване; 2. гной.

purulent

- ['pjuъrulъnt] а мед. гноен, гноясал.

purvey

- [pъ'vei] v 1. доставям, снабдявам (to, for), доставчик съм (на); 2. ам. разпространявам (идеи и пр.).

purveyance

- [pъ'veiъns] n доставяне, снабдяване.

purveyor

- [pъ'veiъ] n 1. доставчик; 2. ист. кралски чиновник, който реквизира храни.

purview

- ['pъ:vju:] n 1. юр. текст (на закон и пр.); 2. граница, обсег; облаcт, сфера (на действие); компетентност, компетенция.

pus

- [pлs] n гной.

push

- [push] v 1. бутам (се), блъскам (се), тикам, тласкам; to ~ s.o. out of the way изблъсквам/избутвам някого; to ~ the button натискам звънеца/копчето; 2. разгръщам (акция, кампания); лансирам (мода, човек и пр.); активизирам; тласкам напред; развивам, разширявам (тьрговия и пр.); насърчавам, поощрявам, покровителствувам; рекламирам; гледам да пласирам/пробутам; пускам на пазара; to ~ o.s. (forward) самоизтъквам се; З. предявявам, настоявам на (искания, права и пр.) (и с for); настоявам енергично за; 4. насилвам, назорвам; притеснявам; измъчвам, тормозя; преследвам, гоня (дльжник); pass на зор съм (for); poverty ~ed them to breaking point те изнемогваха от мизерия; to ~ s.o. to the limits of his patience изкарвам някого от търпение; to be ~ ed for money на зор съм за пари, затруднен съм финансово; to be ~ed for time нямам време, не ми стига времето; 5. напредвам (с усилие, мъка), пробивам си път (с мъка); 6. продавам незаконно (наркотици) на дребно; 7. наближавам, гоня (дадена вьзраст); push about разпореждам се с (някого), командувам; push against напирам да отворя/поваля; push ahead 1) напредвам неотклонно/решително, вървя напред; 2) упорствувам в прилагането, побързвам със свършването (with на); З) прен. придвижвам нaпред; push along 1) разг. отивам си, тръгвам си; 2) придвижвам се с мъка; push around push about; push aside 1) изтласквам, отстранявам; 2) не обръщам внимание на, отминавам (вьзражение и пр.); push away отблъсквам, отстранявам; push back 1) отблъсквам; изтиквам назад; карам (някого) да се отдръпне; 2) бутам назад; push by блъскам (се) минавайки; push down 1) събарям (някого); 2) натискам (педал и пр.); push forward 1) push ahead 1); 2) бутам/тласкам напред; напредвам, придвижвам се напред; to ~ o.s. forward самоизтъквам се, бутам се напред; З) лансирам, мъча се да пласирам/пробутам; push in 1) натиквам, втиквам; забучвам; блъскам (на)вътре; 2) разг. бутам се, набутвам се (в опашка и пр.); З) движа се бързо към брега (за лодка); Ї to ~ s.o.'s face in удрям някого в лицето; push off 1) push along 1); 2) отдалечавам се от брега; оттласквам (лодка) от брега; З) ам. sl. убивам, ликвидирам, очиствам; push on 1) push ahead 1); 2) продължавам (пътя си), вървя, напредвам; З) to ~ s.th. on to s.o. разг. прехвърлям нещо (неприятно) на някого; push out 1) push off 2); 2) изблъсквам, изтиквам, изтласквам; изхвърлям; З) покарвам, пускам (издьнки и пр.); 4) врязвам се, простирам се (в морето за нос и пр.); Ї to ~ the boat out разг. гуляя, веселя се; push over събарям, прекатурвам; push through 1) изкарвам на добър край; свършвам докрай; прокарвам (законопроект и пр.); 2) помагам (някому) да изкара (изпит и пр.); З) пробивам си път; 4) пониквам, набождам, покарвам; показвам се; push up 1) причинявам покачване/увеличение (на цени и пр.); 2) прен. издигам се, напредвам; Ї to ~ up daisies разг. умирам, погребват ме. [push] n 1. тласък; удар; бутане, бутване; 2. воен. (масова) атака; З. усилие, напрягане; to make a ~ давам си зор, напрягам се; прен. запретвам се; 4. тех. натиск, налягане, напор, напрежение; 5. енергия, предприемчивост; 6. критичен момент; at a ~ в случай на нужда; if/when/until it comes to the ~ ако/когато дойде критичният момент/големият зор; 7. поддръжка, протекция; 8. стимул, подтик; 9. копче, бутон (на звьнец и пр.); 10. sl. банда, компания; Ї to get the~ разг. уволняват ме, изхвърлят ме; to give s.o. the ~ уволнявам/изхвърлям някого.

push-ball

- ['pushbЈ:l] n cn. пушбол.

push-bicycle

- ['pushbaisikl] n велосипед, колело.

push-bike

- ['pushbaik] push-bicycle.

push-button

- ['pushbлtn] n копче, бутон (на звьнец и пр.); Ї~ war(fare) война с управлявани ракети и пр.

push-cart

- ['pushka:t] n 1. ръчна количка (за зеленчуци и пр.); 2. детска спортна количка (за сядане).

push-chair

- ['pushtshЁъ] push-cart 2.

push-up

- ['pushлp] n ам. гимнастическо упражнение за повдигане на тялото от опора на ръцете.

pusher

- ['pushъ] n 1. тикач (на вагонетка и пр.); 2. амбициозен/нахакан човек, кариерист; З. sl. продавач на наркотици (на дребно); 4. приспособление/парченце хляб за бутане на храната върху вилицата.

pushful

- ['pushful] а разг. нахакан.

pushing

- ['pushi¤] a 1. pushful; 2. отракан, енергичен, предприемчив.

pushover

- ['pushouvъ] n 1. слаб противник; 2. лека/лесна работа; З. aм. балама; 4. ам. лека жена.

pushpin

- ['рushрin] n ам. габърче.

pushy

- ['pushi] a sl. нахакан; натрапчив.

pusillanimity

- [,pju:silъ'nimiti] n малодушие, плахост, страхливост.

pusillanimous

- [,pju:si'laenimъs] а малодушен, плах, страхлив.

puss

- [pus] n 1. котка, маца, писана; P. in Boots котаракът в чизми; 2. заек; З. разг. (дяволито) момиче; кокетка; ~ in the corner вид детска игра. [pus] n ам. sl. 1. лице, мутра, сурат; 2. уста.

pussy

- ['pusi] n 1. puss; 2. peca, котенце (на вьрба и пр.). ['pusi] n вулг. 1. вагина; 2. полов акт; З. женска. ['pлsi] а гноен, гноясал.

pussy-willow

- ['pusiwilou] n 1. върба (Salix discolor); 2. peca, котенце (на вьрба и пр.).

pussycat

- ['pusikaet] n маца, писана.

pussyfoot

- ['pusifut] v ам. sl. 1. движа се/промъквам се тихичко; 2. действувам предпазливо, не се ангажирам. ['pusifut] n (pl -foots) (привърженик на) сухия режим.

pustular

- ['pлstjulъ] а като пришка/пъпка; пъпчив, изприщен.

pustulate

- ['pлstjuleit] упокривам(се) с пъпки, изприщвам (се); образувам пъпки. ['pлstjuleit] pustular.

pustule

- ['pлstju:l] n 1. бот., зоол. брадавица; 2. мед. пустула, гнойна пъпка, пришка.

put

- [put] v (put) 1. слагам, поставям; турям; оставям; to ~ a matter into s.o.'s hands поверявам/оставям някому някаква работа; to ~ o.s. into s.o.'s hands оставям се (в ръцете) на някого; to ~ s.o. in prison слагам някого в затвора; not to know where to ~ o.s. не знам къде да се дяна (от смущение и пр.); 2. поставям (вьпрос и пр.), задавам (вьпрос); to ~ a matter before a committee поставям въпрос пред комисия; З. поставям/докарвам в някакво състояние; to ~ s.th./things right оправям работата; to ~ a field under/to wheat etc. засявам нива с пшеница и пр.; to ~ s.o. in the wrong изкарвам някого крив; 4. сп. тласкам (гюлле); 5. изразявам (се); as... ~s it както казва..., по думите на...; I don't know how to ~ it не знам как да се изразя; 6. преценявам, оценявам; изчислявам; I ~ his income at L 400 според мен доходът му трябва да е 400 лири; I ~ him above his brother ценя ro повече от брат му; to ~ a high value on s.o.'s friendship високо ценя приятелството на някого; to ~ the time as about 7 мисля, че е около 7 часа; 7. залагам (пари на кон); 8. мор. тръгвам, отплувам (in, out, down, for, back, to, etc.); put about 1) обръщам, променям курса; тръгвам в обратна посока (и мор.); 2) разпространявам (слухове); З) разг. разстройвам, безпокоя, тревожа; put across 1 ) превозвам (с лодка); 2) изразявам ясно/убедително, убедителен съм; to ~ o.s. across представям се добре/в добра светлина; З) провеждам успешно; to ~ a deal across сключвам сделка; 4) разг. измамвам; изхитрям; постигам чрез измама; you can't ~ that across me такива не ми минават; put aside 1 ) слагам настрана (и пари); 2) забравям; не обръщам внимание на (гняв, недоразумение и пр.); put away 1) прибирам, слагам на мястото му; раздигам, разтребвам; 2) слагам настрана, скътвам; З) разг. нагъвам, излапвам; изпивам; 4) пращам, прибирам (в приют, лудница, затвор); 5) разг. убивам (и остарели болни животни); 6) ост., шег. развеждам се с, оставям, зарязвам (жена); 7) отплувам; 8) отказвам се от, изоставям; 9) не обръщам внимание на; put back 1) връщам, слагам пак на мястото му; 2) връщам назад (часовник); to ~ the clock back, to ~ back the hand of time прен. връщам часовника/колелото на историята назад; З) връщам назад, забавям; 4) отлагам; 5) намалявам/скривам от (вьзрастта cи); 6) мор. обръщам курса; връщам се (to harbour към пристанището); the new car ~ us back L 5000 новата кола ни глътна 5000 лири; put behind забравям, не мисля повече за (нещо минaло); put by 1) слагам настрана, спестявам, скътвам; 2) отбягвам, пренебрегвам (вьпрос и пр.); put down 1) слагам; оставям; 2) кацам, приземявам се; З) свалям (пьтници); 4) правя запас от; слагам да отлежи (вино и пр.); консервирам (месо, яйца и пр.); 5) потушавам (вьстание и пр.); надвивам на (опозиция); накарвам да млъкне, срязвам; омаловажавам; унижавам; to ~ down the gossip накарвам да млъкнат злите езици; 6) премахвам, ликвидирам; 7) убивам, унищожавам; 8) записвам (се); написвам; to ~ down as записвам като/под формата на; 9) парл. включвам в дневния ред; 10) лишавам/свалям от власт; 11) намалявам (цени, разходи); 12) to ~ s.o. down as смятам някого за; 13) to ~ s.o. down for записвам някого (за училище, отбор; да даде някаква сума); смятам някого за; 14) to ~ a sum down to s.o.('s account) записвам сума на нечия сметка; 15) to ~ s.th. down to отдавам нещо на, обяснявам нещо с; put forth 1) пускам (филизи, листа и пр.); изпускам (льчи); 2) проявявам (старание); полагам (усилия); З) пускам в ход/обръщение/действие; 4) издавам (книги и пр.); 5) предлагам (нова теория); 6) поет. отплувам, тръгвам; put forward 1) премествам (стрелките на часовник) напред; 2) правя (предложение и пр.); излагам (вьзгледи и пр.); предлагам (някого) за кандидат; to ~ o.s. forward as обявявам се за; З) изтеглям напред (дата); 4) тласкам/придвижвам напред; put in 1) вмъквам, слагам, вкарвам, пъхам; влагам (пари); инсталирам; to ~ in an advertisement in the paper давам обявление във вестника; to ~ in o.'s head at the window подавам глава от прозореца; to ~ in a blow нанасям удар; 2) вмъквам, прибавям; намесвам се; З) назначавам; избирам; въвеждам (в дльжност, владение); 4) юр. представям (документи); предявявам (иск, претенции); to ~ in a plea of (not) guilty признавам се/не се признавам за виновен; to ~ in evidence that представям/привеждам доказателства, че; 5) разг. прекарвам (време в някакво занимание); to ~ in an hour's work/practice работя/упражнявам се един час; there's still an hour to ~ in before трябва да изчакаме още един час, докато; to ~ in a season's play играя цял сезон; to ~ in work/toil влагам труд; to ~ in o.'s term of military service изкарвам военната си служба; 6) отбивам се, спирам се за малко (at); 7) мор. спирам, влизам (at, into); 8) кандидатствувам (за пост и пр.); поставям кандидатурата си (при избори); подавам молба, правя искане (с for); предлагам (някого) (за повишение, награда и пр.); 9) посаждам, засаждам; a to ~ tbe boot in a) ритам грубо; б) вземам решителни мерки; put into 1) слагам в; 2) превръщам в; превеждам на; З) мор. влизам в (пристанище); 4) влагам (труд, усилия и пр.) в (с ger); to ~ a lot of work into improving o.'s French полагам много усилия да усъвършенствувам френския си; 5) втълпявам (мисли и пр.) на; to ~ into force привеждам в сила/действие; to ~ into power пол. докарвам на власт; put off 1) отлагам, отсрочвам (till за, for с); to ~ things off протакам работата; don't ~ off till tomorrow what you can do today не отлагай днешната работа за утре; 2) свалям (дреха, маска и пр.); З) прен. свалям от себе си (отговорност и пр.); отстранявам; отървавам се от (грижи, страхове и пр.); 4) отклонявам, залъгвам; отървавам се/измъквам се от; I'm not going to be ~ off with that excuse няма да ме залъжеш с това извинение; I told you to ~ him off казах ти да го разкараш/отпратиш; 5) обърквам; смущавам; разсейвам; преча; будалкам; to ~ s.o. off his game преча някому да играе добре; 6) разубеждавам; попречвам (from с ger), 7) отблъсквам; опротивявам; правя (нещо) да опротивее; отщява ми се от; don't be ~ off by не се смущавай от, не обръщай внимание на; the very smell of that cheese ~s me off само като помириша това сирене, ми се отщява; 8) мор. отплувам; тръгвам на път; 9) свалям (пьтник - и насила); 10) приспивам (и to ~ off to sleep); упоявам; 11) пробутвам, хързулвам (on на); put on 1) обличам/обувам/слагам (си); 2) слагам, турям, поставям; to ~ the kettle on слагам чайника да заври; to ~ on the brakes удрям спирачките; to ~ a/the brake on разг. спъвам, ограничавам; З) запалвам, пускам (светлина, радио и пр.); 4) поставям (пиеса и пр.); организирам (изложба и пр.); 5) напълнявам; 6) прибавям (кьм цената на); 7) слагам/налагам (даньк и пр.) върху; 8) увеличавам (скорост, налягане и пр.); to ~ the screw(s)/sqeeze/heat on прен. упражнявам натиск, нагъвам; 9) увеличавам броя на, пускам повече (влакове, вагони и пр.); 10) слагам напред (часовник); 11) залагам (пари-на сьстезания и пр.); to ~ o.'s money on прен. залагам на, вярвам, че ще спечели/успее; 12) разг. придавам си (вид, изражение), правя се на; to ~ on an act преструвам се; her modesty is all ~ on скромността и е привидна, само се прави на скромна; 13) разг. измамвам, мятам, извозвам; майтапя; 14) разг. използвам (някого); 15) насочвам (някого) (to към) (добра сделка и пр); свързвам (някого) с, насочвам (полиция и пр. по следите на някого) (to); 16) сп. отбелязвам, бележа (точки); 17) възлагам (някому нещо) (to do s.th.); to ~ s.o. on to a job давам някому работа; 18) тел. свързвам с, давам (връзка с); 19) искам много висока цена; 20) to ~ it on разг. преструвам се, превземам се, придавам си важност; прекалявам, преувеличавам; искам много висока цена; doesn't he ~ it on! ама че e важен! to ~ s.o./s.th. on his/its feet възстановявам; прен. изправям на крака; to - o.'s finger on s.th. разг. определям/казвам точно; to ~ the finger on sl. обвинявам, посочвам с пръст; доноснича за; to ~ years on s.o. състарявам някого с години; put out 1) подавам, протягам (рька; глава през прозорец и пр.); изплезвам (език); 2) простирам (пране); З) изкълчвам, измятам (рамо и пр.); 4) изваждам, избождам (око); ослепявам; 5) изхвърлям, изгонвам, изпъждам; изваждам (от игра и пр.); 6) покарвам, пониквам; пускам (издьнки и пр.); 7) загасявам, угасявам; 8) мор. отплувам, тръгвам (и to~ out to sea); 9) издавам, публикувам, оповестявам; 10) рад., телев. излъчвам, предавам; 11) произвеждам (и ел. енергия); 12) правя, полагам (усилия), влагам (енергия и пр.); to ~ o.s. out давам си/полагам много труд; 13) упоявам; карам да загуби съзнание; 14) обърквам (изчисления и пр.); 15) обезпокоявам; обърквам (плановете на); затруднявам; смущавам; разтревожвам; раздразвам; nothing ever ~s him out нищо не го трогва, нищо не може да го смути; 16) давам (някаква работа) да се прави навън; to ~ out o.'s washing давам прането си навън/на пералня; to ~ a baby out to nurse давам бебе на кърмачка; to ~ out a horse to grass пускам кон да пасе; 17) давам/влагам (пари) под лихва; put over 1) излагам/представям убедително; използувам, пускам в ход (чара си и пр.); 2) успявам да сключа (сделка); З) sl. пробутвам, хързулвам (s.th. on s.o.); 4) ам. отлагам, протакам, забавям; 5) преминавам (на другия бряг и пр.); put through 1) изпълнявам (задача и пр.); провеждам; прилагам; извършвам, свършвам; 2) прокарвам; предлагам за разглеждане/одобрение (предложение и пр.); З) издържам (някого в училище, университет); 4) подлагам на (изпитание, разпит); to ~ s.o. through it разг. подлагам някого на щателна проверка; измъчвам някого, за да изтръгна признание; 5) свързвам (по телефона) (to с); please, ~ me through to моля, дайте ми/свържете ме с; to ~ a call through водя телефонен разговор; put to 1) излагам/казвам/съобщавам на; 2) поставям (вьпрос) на; З) предлагам за одобрение/гласуване на; 4) създавам (неприятности, разноски) на; 5) I ~ it to you that питам ви дали не, аз пък мисля, че; 6) слагам, прикачам към; to ~ a horse to a cart впрягам кон; to ~ a cow to a bull/a bull to a cow давам крава да се покрие от бик; to ~ o.'s signature/name to подписвам, слагам подписа/името си на; 7) карам на (работа и пр.); подлагам на (изпитание и пр.); he is ~ to every kind of work карат го да върши всякаква работа; to ~ o.'s brain/mind to a problem съсредоточавам се върху/залавям се с даден въпрос; to ~ words to music композирам музика за даден текст; to ~ to shore мор. плувам към/прибирам се на брега; to ~ to bed слагам да спи; пращам окончателно редактиран брой на вестник за печат; I can't ~ a name to him не мога да си спомня името му; I can't ~ a name to it не мога точно да го определя; to ~ paid to слагам край на; унищожавам; put together 1) съединявам, сглобявам (части на машина и пр.); съшивам (рокля и пр.); 2) прен. сглобявам; съчинявам; компилирам; скалъпвам, приготвям набързо; to ~ words together намирам подходящи думи; to ~ o.'s thoughts/ideas together събирам си мислите; how society is ~ together как e устроено обществото; З) мат. събирам; 4) сравнявам, съпоставям; all of them ~ together всички (взети) заедно; put under put out 13); put up 1) вдигам; изправям; издигам (сграда и пр.); отварям (чадьр); закачам (картина, пердета); залепвам, поставям (обявление и пр.); to ~ o.'s hair up прибирам си косата на кок; прен. замомявам се; 2) повишавам, увеличавам (цени и пр.); З) лов вдигам(яребици и пр.); 4) опаковам, пакетирам; 5) ам. консервирам; 6) прибирам, връщам на мястото му; 7)приготвям (ядене, сандвичи); 8) давам подслон на, прибирам, настанявам; отсядам, настанявам се (at); 9) отправям (молба и пр.); издигам (лозунг); 10) оказвам (сьпротива); to ~ up a fight отбранявам се; to ~ up a good/poor fight защищавам се/боря се добре/слабо; 11) давам; авансирам; предлагам като награда/залог; 12) залагам (пари); 13) предлагам, поставям (за разискване); лансирам; to ~ up a case представям убедителни доводи; 14) обявявам (forsale/auction за продан/търг); 15) скроявам (план ипр.); нагласявам (сделка и пр.); 16) предлагам (за кандидат) (for); кандидатствувам (и refl) (for); 17) to ~ up to подготвям/обучавам за; обяснявам (задьлжения и пр.) на; 18) to ~ up to подучвам (s.o. to do/to doing s.th. някого да направи нещо); 19) to ~ s.o. up to подшушвам някому/предупреждавам някого за, давам някому предварително полезни сведения; 20) to ~ up with търпя, примирявам се с, понасям безропотно; to ~ up a facade/front представям се за какъвто не съм; to ~ up a show of being давам си вид, чe съм; to ~ up a good show представям се добре; to ~ up a show of obedience давам си вид, че се подчинявам; to ~ up a smokescreen прикривам истинските си намерения с привидни дeйствия/обяснения, вдигам димна завеса; put upon налагам се на, тормозя; използувам; I will not be ~ upon няма да търпя да ми се налагат. [put] n 1. сп. тласкане на гюлле; 2. борс. право да се продават акции и пр. на определена цена на определена дата. [put] а разг. неподвижен, на (едно) място; to stay ~ не мърдам, стоя/оставам където съм; he won't stay ~ не стои мирно/на едно място, вечно шава. [put] putt.

put-down

- ['putdaun] n 1. скастряне, срязване; иронична забележка; 2. ав. приземяване.

put-off

- ['рutЈf] n 1. забавяне, закъснение; отлагане; 2. извинение, прeтeкст.

put-on

- [put'Јn] а престорен; привиден. ['putЈn] n 1. превземка; 2. измама; З. пародия.

put-up

- ['putлp] а разг. нагласен, уйдурдисан.

put-up-on

- [put'лp,Јn] а измамен, използуван, експлоатиран.

put-you-up

- ['putjuлp] n сгъваемо легло.

putative

- ['pju:tъtiv] а предполагаем.

putatively

- ['pju:tъtivli] adv по предположение.

putlog

- ['putlЈg] n стр. разпънка, траверса.

putrefaction

- [,pju':tri'faekshn] n гниене; разложение; разложена материя; гнилост.

putrefactive

- [,pju:tri'faektiv] a гнилостен, разложителен.

putrefy

- ['pju:trifai] v гния; разлагам (се) (и прен.), причинявам гниене/разложение.

putrescence

- [pju:'tresns] n гнилост; гнила/разложена материя.

putrescent

- [pju:'tresnt] а загниващ, гниещ, разлагащ се.

putrid

- ['pju:trid] a 1. гнил, разложен; 2. морално разложен; З. sl. отвратителен, никакъв.

putridity

- [pju:'triditi] n гнилост, разложение (и прен.); нещо гнило.

putridness

- ['pju:tridnis] putridity.

putsch

- [putsh] n нем. опит за преврат, пуч.

putt

- [pлt] v голф удрям леко към дупката. [pлt] n голф лек удар към дупката.

puttee

- ['pлti] n 1. навой; навивка; 2. дълги кожени гетри (до под коляното).

putter

- ['рлtъ] n голф 1. вид пръчка за голф; 2. играч, който удря леко топката към дупката. ['рлtъ] potter .

puttier

- ['pлtiъ] n джамджия.

putting

- ['puti¤] n cn. тласкане на гюлле. ['pлti¤] n голф леко удряне на топката към дупката.

putting-green

- ['pлti¤gri:n] n голф ниско окосена тревна площ около дупка в игрище.

putty

- ['pлti] n 1. маджун (за прозорци); 2. прах за полиране; З. стр. фин хоросан (и plasterer's ~ ); to be ~ in s.o.'s hands някой може да прави с мене каквото си ще. ['pлti] v маджуносвам.

putty medal

- ['pлti,medl] n прен. тиквен медал.

putty-faced

- ['pлti,feist] а с пепеляво лице.

puzzle

- [pлzl] v 1. озадачавам, обърквам; чудя се, блъскам се, мисля (about, over); 2. to ~ out мъча се да разгадая/да намеря разрешение; разгадавам; разчитам (почерк). [pлzl] n 1. загадка, мистерия; 2. главоблъсканица, ребус; мъчен въпрос; З. играчка ребус; 4. недоумение; обърканост.

puzzle-headed

- ['pлzlhedid] а объркан, собъркани идеи.

puzzle-pated

- ['pлzlpeitid] puzzle-headed.

puzzlement

- ['pлzlmъnt] n озадаченост, недоумение; обърканост.

puzzler

- ['pлzlъ] n мъчен въпрос.

pyelitis

- [paiъ'laitis] n мед. пиелит.

pygmaean

- [pig'mi:ъn] а пигмейски.

pygmean

- [pig'mi:ъn] pygmaean.

pygmy

- ['pigmi] n 1. пигмей; 2. дребен човек/предмет; джудже (и в приказките); нищожество; З. attr дребен; пигмейски; незначителен, нищожен.

pyjamas

- [pi'dja:mъz] n pl 1. пижама; 2. шалвари.

pylon

- ['pailъn] n 1. арх., ел. пилон; 2. ав. кула ориентир; З. ав. коса греда, укрепваща скелета на самолет.

pylorus

- [pai'lЈ:rъs] n (рl -ri [-rai]) анат. пилор.

pyogenic

- [paiъ'djenik] а мед. гноен.

pyorrhoea

- [paiъ'riъ] n мед. пиорея.

pyramid

- ['pirъmid] n 1. геом., арх., прен. пирамида; 2. pl вид билярд. ['pirъmid] v ам. 1. натрупвам (се)/издигам (се)/построявам като пирамида; 2. увеличавам постепенно; З. борc. закупвам, натрупвам (акции); спекулирам.

pyramidal

- [pi'raemidl] а пирамидален.

pyre

- [paiъ] n клада за изгаряне на мъртвец; погребален огън.

pyrene

- [pai'ri:n] n бот. костилка.

pyrenean

- [paiъrъ'niъn] 1. а пиренейски; 2. n пиренеец, жител на Пиренеите.

pyrethrum

- [раi'ri:Ґrъm] n бот., фaрм. пиретрум.

pyretic

- [pai'retik] а мед. 1. трескав; температурен; 2. антипиретичен.

pyrex

- ['paireks] n (съд от) огнеупорно стъкло.

pyrexia

- [pai'reksiъ] n мед. треска.

pyrite

- ['pairait] n минер. пирит.

pyrites

- [pai'raiti:z] n минер. пирит; железен сулфид.

pyrogenetic

- [,paiъrъdjъ'netik] a пирогенетичен.

pyrogenous

- [pai'rЈdjinъs] а геол. пирогенен, вулканичен.

pyrography

- [pai'rЈgrъfi] n пирография.

pyrolysis

- [pai'rЈlisis] n хим. пиролиза.

pyromancy

- [pai'rЈmъnsi] n пиромантия.

pyrometer

- [pai'rЈmitъ] n пирометър.

pyrope

- ['pairoup] n минер. вид тъмночервен гранат.

pyrophobia

- [paiъrъ'foubiъ] n мед. болезнен страх от огън.

pyrotechnic

- [pairъ'teknik] a 1. пиротехнически; 2. прен. блестящ.

pyrotechnical

- [pairъ'teknikъl] pyrotechnic.

pyrotechnics

- [pairъ'tekniks] n pl 1. пиротехника; 2. (пускане на) ракети/фойерверки; З. прен., обик. неодобр. блестящо/ефектно изпълнение/ораторство, фoйерверки.

pyrotechnist

- [pairъ'teknist] n пиротехник.

pyrotechny

- [pairъ'tekni] pyrotechnics 1.

pyroxene

- [paiъ'rЈksi:n] n минер. пироксен.

pyroxylin

- [pai'rЈksilin] n хим. пироксилин.

pyrrhic

- ['pirik] а ист. на Пир (епирски цар); ~ victory пирова победа.

pythagorean

- [pai,Ґaegъ'riъn] 1. а питагоров; ~ proposition/theorem питагорова теорема; 2. n последовател на философското учение на Питагор.

pythian

- ['piҐiъn] I. а питийски, делфийски; II. п мит. 1. Пития; 2. Аполон.

python

- ['раiҐъn] n зоол., мит. питон.

pythoness

- ['paiҐъnis] n 1. мит. Пития; 2. гадателка; вещица.

pyuria

- [pai'juъriъ] n мед. пиурия.

pyx

- [piks] n 1. цьрк. дарохранителница; 2. кутия/сандък за пробни монети (в монетен двор); trial of the ~ качествен контрол на монетите. [piks] v изпитвам качеството на (монети).

pyxidium

- [pi'ksidiъm] n лат. (pl -dia [-diъ]) бот. семенна кутийка с капаче.

pyxis

- ['piksis] n лат. (pl -ides [-idi:z]) 1. антична вазичка/кутийка; 2. pyxidium.

q

- [kju:] n буквата Q; on the qt вж. quiet 2.

qua

- [kwei] adv лат. в качеството си на, като.

quack

- [kwaek] v 1. крякам (за патица); 2. бърборя, бръщолевя. [kwaek] n 1. крякане на патица; 2. брътвеж, бръщолевене. [kwaek] n 1. врач, знахар, баяч; шарлатанин; 2. attr шарлатански, лъжлив; ~ doctor лекар шарлатанин; ~ remedy/medicine бабешки лек. [kwaek] v 1. шарлатанствувам; 2. гледам да пробутам, рекламирам.

quackery

- ['kwaekъri] n шарлатанство, шарлатания.

quacksalver

- ['kwaeksaelvъ] quack 1.

quad

- [kwЈd] разг. quadrangle; quadrat; quadruped II; quadruplet.

quadragenarian

- [,kwЈdrъdji'nЁъriъn] 1. a чeтиридесетгодишен; 2. n четиридесетгодишен човек.

quadragesima

- [,kwЈdrъ'djesimъ] n цьрк. Сиропусна неделя (и - Sunday).

quadrangle

- ['kwЈdrae¤gl] n 1. геом. четириъгълник; 2. четириъгълен вътрешен двор (особ. на колеж).

quadrangular

- [kwЈd'rae¤gjulъ] и четириъгълен.

quadrant

- ['kwЈdrъnt] n 1. мат., воен., астр. квадрант; 2. тех. лира (на металорежеща машина); З. дъга на пергел.

quadrat

- ['kwЈdraet] n печ. квадрат; разделка.

quadrate

- ['kwЈdrъt] а квадратен, правоъгълен, четиристранен. ['kwЈdrъt] n 1. мат. квадрат; втора степен; правоъгълник; 2. квадратен/правоъгълен предмет; З. зоол. квадратна кост. [kwЈd'reit] v 1. правя квадратен; 2. съгласувам (се), съответствувам (to, with).

quadratic

- [kwЈd'raetik] I. a 1. мат. квадратен; 2. крист. квадратичен; II. п 1. уравнение от втора степен; 2. рl клон от алгебрата, който се занимава с уравненията от втора стелен.

quadrature

- ['kwЈdrъtshъ] n мат.. астр. квадратура.

quadrennial

- [kwЈdr'eniъl] а четиригодишен; който става на вcеки четири години.

quadriennial

- [kwЈdri'eniъl] quadrennial.

quadrilateral

- [kwЈdri'laetъrъl] 1. и четиристранен; 2. п четириъгьлник.

quadrille

- [kwЈd'ril] n кадрил (танц, игра на карти).

quadrillion

- [kwЈd'riljъn] n квадрилион (англ. единица, последвана от 24 нули, ам. и фр. единица, последвана от 15 нули).

quadrinomial

- [,kwЈdri'noumiъl] а мат. четиричленен.

quadripartite

- [,kwЈdri'pa:tait] a 1. състоящ се от/разделен на четири части; 2. четиристранен (за договор, сьюз).

quadrivalent

- [,kwЈdri'veilъnt] a хим. четиривалентен.

quadroon

- [kwЈd'ru:n] n квартерон.

quadruped

- ['kwЈdruped] зоол. 1. a четириног: 2. п четириного.

quadruple

- ['kwЈdrupl] а 1. четворен, учетворен, четири пъти по-голям; 2. четиристранен (за договор, сьюз). ['kwЈdrupl] n учетворено/четворно число/количество. ['kwЈdrupl] v учетворявам (се), умножавам по четири.

quadruplet

- ['kwЈdruplit] n 1. четвoрка (коне и пр.); 2. рl четворка близнаци.

quadruplicate

- [kwЈd'ru:plikit] 1. а учетворен; в четири копия/екземпляра; повторен четири пъти; 2. п едно от четири копия/екземпляра; in ~ в четири копия/ екземпляра. [kwЈd'ru:plikeit] v 1. умножавам на четири; 2. правя четири копия/екземпляра (от).

quaere

- ['kwiъri] query 1.

quaestor

- ['kwi:stъ] n лат. ист. квестор.

quaff

- [kwa:f, kwЈf] v пия/изпивам на големи глътки.

quag

- [kwaeg] quagmire.

quagga

- ['kwaegъ] n вид зебра (Equus quagga).

quaggy

- ['kwaegi] а мочурлив.

quagmire

- ['kwaegmaiъ] n 1. тресавище, мочур; 2. прен. батак, трудно положение.

quail

- [kweil] n 1. пъдпъдък (Coturnix communis); 2. bob-white. [kweil] v трепвам, свивам се/треперя от страх; плаша се, отдръпвам се (before); his courage ~ed той загуби кураж; he ~ed at the prospect before him уплаши се от това, което му предстоеше.

quaint

- [kweint] а 1. (малко) отживял, старомоден, с чара на нещо старинно; 2. странен, чудат; необикновен.

quake

- [kweik] v треса се, треперя (for, with от); клатя се. [kweik] n 1. разг. трус, земетресение; 2. тресене, треперене.

quaker

- ['kweikъ] n квакер; µ ~s meeting религиозно събрание на квакери; прен. мълчаливо събрание/ компания.

quakeress

- ['kweikъris] ж.р. от Quaker.

quakerish

- ['kweikъrish] a 1. квакерски; като квакер; 2. скромен; високоморален.

quaking asp

- ['kweiki¤,aesp] n трепетлика (Populus tremuloides).

quakingly

- ['kweiki¤li] adv с разтреперан глас; с трепет.

quaky

- ['kweiki] а разтреперан.

qualification

- [,kwЈlifi'keishn] n 1. квалификация, ценз; пригодност; квалифициране; 2. уговорка, прен. резерва; ограничаване; without ~ безрезервно, безуловно; З. определяне, окачествяване.

qualificative

- ['kwЈlifikъtiv] грам. 1. а определителен; 2. п определение.

qualificatory

- [,kwЈlifi'keitъri] a 1. квалифициращ, квалификационен; 2. ограничаващ; определящ.

qualified

- ['kwЈlifaid] a 1. квалифициран, с необходимия ценз; компетентен; подготвен; юр. с право (to на, да); 2. с уговорки/резерви.

qualifier

- ['kwЈlifaiъ] n 1. уговорка, прен. резерва; 2. грам. определение.

qualify

- ['kwЈlifai] v 1. определям (и грам.), окачествявам (as като); наричам (някого някакьв); 2. смекчавам, изразявам по-меко; намалявам силата на; разреждам (алкохол и пр.); З. квалифицирам (се), подготвям (се) (и refl) (as, for); добивам ценз/право; бивам приет за; отговарям на изискванията; 4. ограничавам, правя уговорки.

qualitative

- ['kwЈlitъtiv] а качествен, квалитативен.

quality

- ['kwЈliti] n 1. качество (и лог.); (добро)качественост; of good ~ (доброкачествен; of poor ~ долнокачествен; 2. характерна черта; способност, умение; to give a taste of o.'s ~ показвам какво мога; З. тембър, отсенка (на звук, багра и пр.); 4. благороден произход, висок сан/положение; ост. висше общество, аристокрация; lady of ~ благородна дама, аристократка; 5. attr качествен; за отбрана/просветена публика.

qualm

- [kwa:m] n 1. прилошаване, гадене; 2. безпокойство, опасение; (пристъп на) малодушие; угризение, скрупули; (моментно) колебание, стеснение; ~ of homesickness пристъп на носталгия.

quandary

- ['kwЈndъri] n затруднение; недоумение; колебание; to be in а ~ чудя се какво да правя.

quant

- [kwЈnt] n вид прът за каране на шлепове.

quanta

- [] вж. quantum.

quantify

- ['kwЈntifai] v определям/изразявам количествено.

quantitative

- ['kwЈntitъtiv] а количествен, квантитативен.

quantity

- ['kwЈntiti] n 1. количество; small ~ of... малко количество...; any ~ of колкото щеш, много; ~ surveyor стр. плановик на постройка; ~ production масово/серийно производство; 2. често рl голямо количество, изобилие, много; З. мат. величина; 4. фон. дължина, квантитет; µ negligible ~ човек без значение.

quantum

- ['kwЈntъm] n лат. (pl quanta ['kwЈntъ]) 1. количество; сума, 2. дял, част; З. фuз. квант; ~ theory квантова теория.

quarantine

- ['kwЈrъnti:n] n карантина; to be in ~ под карантина съм; to be out of ~ не съм вече под карантина. ['kwЈrъnti:n] v поставям под карантина; изолирам.

quark

- [kwЈ:k] n фаз. кварк.

quarrel

- ['kwЈrъl] n 1. кавга, караница, разправия (with, between); 2. причина/повод за кавга/оплакване; to seek/pick a ~ with s.o. търся да се скарам с някого, заяждам се с някого; to have no ~ with s.o./s.th. не мога да се оплача от някого/нещо, нямам възражения срещу някого/нещо. ['kwЈrъl] v (-ll-) 1. карам се, разправям се (with); 2. оплаквам се, възразявам (with); µ to ~ with o.'s bread and butter зарязвам си работата без сериозна причина; ритам срещу ръжена. ['kwЈrъl] n 1. ромбовидно/квадратно прозоречно стъкло/плоча; 2. ист. стрела на арбалет.

quarrelsome

- ['kwЈrъlsъm] а свадлив; кавгаджийски.

quarry

- ['kwЈri] n 1. лов. плячка; 2. прен. набелязана жертва; обект на отмъщение/преследване; нещо желано и преследвано. ['kwЈri] n 1. каменоломнa, кариера; 2. прен. (богат) източник (на сведения и пр.). ['kwЈri] v 1. вадя (камьни и пр.) от кариера, експлоатирам кариера; копая/вадя камъни (от хьлм и пр.); 2. издълбавам, изкопавам; З. прен. издирвам, събирам (сведения от документи и пр.); 4. прен. проучвам, ровя се. ['kwЈri] quarrel .

quarryman

- ['kwЈrimъn] n (pl -men) каменар.

quart

- [kwЈ:t] n 1. кварта (мярка за течности 1.14 л); 2. съд с вместимост една кварта; кварта бира и пр.; µ to put а ~ into a pint pot мъча се да направя невъзможното. [kwЈ:t] n карти, фехт. кварта.

quartan

- ['kwЈ:tn] 1. а повтарящ се на четири дни; 2. п мед. квартана (малария с пристьпи на четири дни).

quarter

- ['kwЈ:tъ] n 1. четвърт(ина) (of); ~ of a century четвърт век; 2. четвърт час (и ~ of an hour); the clock strikes the ~s часовникът бие на четвърт час; bad ~ of an hour лоши/неприятни моменти; З. готв. плешка, бут; рl задни части, бут (и hind ~s); ист. разкъсани части на екзекутиран предател; 4. мор. кърма; 5. странично парче на обувка; 6. адм. тримесечие; 7. уч. срок; унив. семестър; 8. астр. фаза (на Луната); 9. всяка от главните посоки на света; четирите краища на света; точка на компас; посока на вятъра; what ~ is the wind in? откъде духа вятърът? прен. каква е хавата/положението? lies the wind in that ~? прен. такава ли била работата? from all ~s отвсякъде, от всички посоки/страни; 10. квартал (на град); 11. обик. рl кръгове, среди; източник (на сведения и пр.); from the highest ~s от най-високо място; from a reliable ~ от достоверен източник; no help to be had from that ~ оттам/от него не може да се очаква помощ; 12. рl квартира, жилище; воен. квартира, казарма; living ~s жилищни помещения; close ~s теснотия, тясно помещение/жилище; at close ~s отблизо; нагъсто, едно до друго; fighting at close ~s ръкопашен бой; to take up o.'s ~s настанявам се (на квартира) (и воен.); to beat up s.o.'s ~s изненадвам някого, c посещението си, изтърсвам се у някого; 13. мор. пост; to beat to ~s заповядвам всеки (от екипажа) да заеме поста си; 14. сп. (бягане на) четвърт миля; ам. четвъртина време; 15. (монета от) 25 цента; 16. различни мерки квартер (за обем 2.9 хектолитра, за тежест 12.7 кг, ам. 11.34 кг); четвърт ярд ( 21.86 см); четвърт миля ( 402.24 м); 17. воен. ист. пощада, милост; to ask for/cry ~ моля за пощада; признавам се за победен; to give no ~ to безпощаден съм към, атакувам безпощадно; 18. хер. четвъртина от хералдически щит; квадрат с девиз в горната дясна четвъртина на щит. ['kwЈ:tъ] v 1. разделям на четири (и заклано животно); 2. ист. разсичам (тялото на екзекутиран предател) на четири части; З. воен. разквартирувам (войски); квартирувам (at); 4. мор. извиквам/поставям на пост; 5. лов. претърсвам (място) във всички посоки (за кучета); 6. астр. навлизам в нова фаза (за Луната); 7. хер. разделям (щит) на четири части; имам различии гербове (на един и сьщи щит); прибавям герба на друго семейство на (щита си).

quarter-back

- ['kwЈ:tъbaek] n футб. защитник.

quarter-blood

- ['kwЈ:tъblлd] 1. а с четвърт негърска кръв; 2. п квартерон.

quarter-breed

- ['kwЈ:tъbri:d] quarter-blood.

quarter-day

- ['kwЈ:tъdei] n първият/последният ден на тримесечие; начало/край на платежен срок.

quarter-deck

- ['kwЈ:tъdek] n мор. 1. квартердек; шканци; 2. офицери, офицерски състав.

quarter-jack

- ['kwЈ:tъdjaek] n 1. часовников механизъм, който удря всеки четвърт час; 2. sl. quartermaster.

quarter-light

- ['kwЈ:tъlait] n авт. странично стькло на автомобил.

quarter-note

- ['kwЈ:tъnout] n муз. четвъртина нота.

quarter-sessions

- ['kwЈ:tъseshnz] n pl ист. висша инстанция на мирови съдилища, заседаваща на три месеца.

quarter-staff

- ['kwЈ:tъsta:f] n дебела тояга/сопа (за отбрана и нападение).

quarter-tone

- ['kwЈ:tъtoun] n муз. четвърт тон.

quarter-wind

- ['kwЈ:tъwind] n мор. вятър, духащ към кърмата, най-благоприятен попътен вятър.

quarterage

- ['kwЈ:tъridj] n 1. тримесечно плащане; тримесечен наем/заплата и пр.; 2. квартира; разквартируване.

quarterfinal

- ['kwЈ:tъfainъl] сп. 1. а четвъртфинален; 2. п четвърт финал.

quarterly

- ['kwЈ:tъli] I. a 1. тримесечен; 2. хер. разделен на четвъртини (за герб); II. п тримесечно списание. ['kwЈ:tъli] adv веднъж на тримесечие.

quartermaster

- ['kwЈ:tъma:stъ] n 1. воен. (ськр. Q.M.) квартир-майстор, началник на снабдяването, интендант; 2. мор. старшина-кормчия.

quartermaster-general

- ['kwЈ:tъma:stъ,djenъrъl] n воен. (ськр. Q.M.G.) главен интендант на армията.

quartern

- ['kwЈ:tъn] n 1. мярка за тeчности 0.142 л., ам. 0.118 л; 2. мярка за тегло 1.58 кг; З. хляб от четири фунта (и ~ loaf).

quartet

- [kwЈ:'tet] n муз. квартет.

quartette

- [kwЈ:'tet] quartet.

quarto

- ['kwЈ:tou] n печ. 1. кварто; 2. книга ин кварто.

quartz

- [kwЈ:ts] n минер. кварц.

quasar

- ['kweisъ] n астр. квазер.

quash

- [kwЈsh] v 1. отменям, анулирам (присьда); 2. потушавам (вьстание); спирам, слагам край на.

quasi

- [] adv като че ли, тъй да се каже, тоест.

quasi-

- ['kwa:zi] pref лат. квази-; почти; полу-; уж; привидно; мним.

quassia

- ['kwЈshъ] n 1. бот. квасия; 2. фарм. горчиво лекарство против треска/паразити, направено от квасия.

quaternary

- [kwЈ'ti:nъri] I. a 1. четворен; в групи по четиpи; 2. геол. квартернерен; II. п 1. четворка; 2. геол. кватерн(ер).

quatrain

- ['kwЈtrein] n четиристишие.

quatrefoil

- ['kaetrъfЈil] n арх. четирилистник (декоративен мотив).

quattrocento

- [,kwЈtrou'tshentou] n ит. изк., лит. кватроченто.

quaver

- ['kweivъ] v 1. треперя (за глас); казвам с разтреперан глас; 2. муз. тремолирам. ['kweivъ] n 1. треперене на гласа; разтреперан глас; 2. муз. тремоло; З. муз. осминка нота.

quaveringly

- ['kweivъri¤li] adv с разтреперан глас.

quavery

- ['kweivъri] а треперлив, разтреперан.

quay

- [ki:] n кей; вълнолом.

quayage

- ['ki:idj] n мор. такса/място за акостиране.

quean

- [kwi:n] n ост. 1. уличница; 2. нахалница; З. шотл. млада жена; 4. австр. sl. педераст.

queasiness

- ['kwi:zinis] n 1. гадене, повдигане; 2. прен. прекалена придирчивост/добросъвестност.

queasy

- ['kwi:zi] а 1. слаб (за стомах); 2. на когото често му се гади; който лесно повръща; гнуслив; З. причиняващ гадене/повръщане; 4. придирчив; прекалено добросъвестен; 5. колеблив; несигурен, рискован.

queen

- [kwi:n] n 1. кралица, царица; 2. прен. царица; любимка; beauty ~ най-красивата жена (при конкурс); З. зоол. майка, царица; 4. карти дама; шахм. царица, дама; ~ of spades/hearts, etc. дама пика/купа и пр.; 5. женска котка; 6. sl. педераст; µ Q. Аnnе is dead открил (си) Америка. [kwi:n] v 1. управлявам/владея като кралица (over); 2. провъзгласявам за кралица; З. шахм. извaждам царица; 4. to ~ it държа се като царица, важнича, командувам, разпореждам.

queen-bee

- ['kwi:nbi:] n майка/царица на кошер.

queen-post

- ['kwi:npoust] n стр. попова/подпорна греда (на покрив).

queenlike

- ['kwi:nlaik] а царствен, подобаващ на/достоен за царица.

queenly

- ['kwi:nli] queenlike.

queer

- [kwiъ] а 1. странен, особен; чудат, ексцентричен; 2. съмнителен, подозрителен, не съвсем почтен; фалшив, подправен; ~ money фалшиви пари; Q. Street финансови затруднения; нечисти сделки; З. неразположен; to feel ~ лошо ми е, призлява ми; повръща ми се; 4. налудничав, смахнат; 5. sl. пиян; 6. sl педерастичен. [kwiъ] n sl. педераст; µ in ~ загазил, в затруднение. [kwiъ] v 1. развалям, осуетявам (планове, ефект и пр.); 2. ам. поставям в неудобно положение.

quell

- [kwel] v книж. 1. потушавам (вьстание и пр.); 2. потискам, обуздавам (страсти и пр.); разсейвам (опасения и пр.).

quench

- [kwentsh] v 1. гася, загасявам (огьн, сдетлина); угасвам; 2. уталожвам (се), утолявам; З. потискам (желание); убивам (вяра и пр.); слагам край на; потушавам (вьстание и пр.); 4. охлаждам (и тех.); тех. закалявам (стомана); 5. sl. накарвам (някого) да млъкне, затварям (някому) устата.

quencher

- ['kwentshъ] n 1. гасител; 2. разг. питие, сръбване.

quenchless

- ['kwentshlis] а поет. 1. неутолим; 2. непотушим.

querist

- ['kwiъrist] n човек, който задава въпроси, запитвач.

quern

- [kwъ:n] n 1. ръчна мелница за жито, хромел; 2. ръчна мелничка за кафе.

querulous

- ['kwerulъs] а който се оплаква/хленчи; кисел, раздразнителен; недоволен.

query

- ['kwiъri] n 1. въпрос (особ. като израз на сьмнение, вьзражение); ~ is this accurate да се провери (кито забележка кьм документ); ~ ... пита се..., остава да се види...; 2. грам. въпросителен знак, въпросителна. ['kwiъri] v 1. питам; питам се, съмнявам се; гледам с известна резерва на; 2. оспорвам; искам да се дообясни; З. ам. разпитвам (някого); 4. слагам въпросителен знак след (изречение).

quest

- [kwest] n 1. търсене, дирене (for); in ~ of adventure търсещ приключения; to go in ~ of тръгвам да търся; the ~ of the golden fleece мит. търсенето на златното руно; 2. ост. следствие, анкета. [kwest] v 1. (тръгвам да) търся; 2. лов. душа (по дири - за куче); лая.

question

- ['kwestshъn] n 1. въпрос; запитване; въпросително изречение; ~ time парл. време за задаване на въпроси; 2. проблем, въпрос (поставен за разискване); the matter/person in ~ въпросната работа/лице; s.th. comes into ~ става дума/повдига се въпрос за нещо; there was some ~ of (с ger) ставаше дума да; that is not the ~ не е там работата, не става въпрос за това; it' s only a ~ of time, etc. това e само въпрос на време и пр.; out of the ~ изключено; ~! не се отклонявайте (от въпроса)! (вьзглас на сьбрание); не е вярно; to put the ~ предлагам (резолюция и пр.) на гласуване; З. съмнение; възражение; beyond (all)/without/out of ~ несъмнено, безспорно, вън от всякакво съмнение; to call/bring s.th. in ~ поставям нещо под съмнение, оспорвам нещо; to make no ~ of не се съмнявам в; to make no ~ but that не се съмнявам, че; to obey without ~ подчинявам се безпрекословно; 4. ист. изтезание при разпит; to put to the ~ изтезавам, за да изтръгна признания. ['kwestshъn] v 1. задавам (някому) въпрос; разпитвам; уч. изпитвам; 2. търся отговор/сведения от (книги и пр.); З. поставям под съмнение, съмнявам се в, оспорвам.

question-mark

- ['kwestshъn,ma:k] n въпросителен знак, въпросителна.

question-master

- ['kwestshъn,ma:stъ] n водещ викторина по радио/телевизия.

questionable

- ['kwestshъnъbl] а съмнителен.

questionary

- ['kwestshъnъri] n въпросник; конспект.

questioner

- ['kwestshъnъ] n запитвач; разпитвач.

questioning

- ['kwestshъni¤] а въпросителен (за поглед).

questionless

- ['kwestshъnlis] а 1. несъмнен, безспорен; 2. безпрекословен.

questionnaire

- [kwestshъ'nЁъ] фр. questionary.

queue

- [kju:] n 1. плитка, опашка; 2. опашка (от хора, коли и пр.); ~ jumper човек, който прережда на опашка. [kju:] v чакам/нареждам се на опашка (и с up).

qui vive

- [ki:'vi:v] фp.: to be on the ~ стоя/съм нащрек.

quibble

- [kwibl] n 1. извъртане, шикалкавене; дребно/ незначително възражение; 2. игра на думи, каламбур. []v 1. залавям се за дреболии, заяждам се; 2. шикалкавя, извъртам, увъртам; З. правя каламбури.

quick

- [kwik] а 1. бърз, пъргав; to have a ~ lunch обядвам набързо; be ~ (about it) бързайте, не се бавете; по-живо; the ~est way there най-краткият път до там; 2. бърз, схватлив; жив, остър, пъргав (за ум, сетива и пр.); ~ temper сприхав нрав, избухливост; ~ to understand схватлив, интелигентен; ~ of foot бързоног; ~ to sympathize отзивчив; З. ост. жив; µ ~ with child ост. в напреднала бременност; to have a ~ one разг. пийвам (по едно) набързо. [kwik] n 1. живец; живо месо; чувствително място (и прен.); to cut/hurt/sting/touch/wound to the ~ дълбоко засягам; to bite o.'s nails to the ~ гризя/изгризвам си ноктите дълбоко/до живеца; English to the ~ англичанин до мозъка на костите; 2. the ~ рl ост. живите. [kwik] adv бързо; скоро; as ~ as lightning/thought светкавично бързо, в миг.

quick bread

- ['kwik,bred] n бързовтасващ хляб.

quick-born

- ['kwikbЈ:n] а живороден.

quick-change

- ['kwiktsheindj] a: ~ artist театр. трансформатор.

quick-fire

- ['kwikfaiъ] n честа стрелба.

quick-firing

- ['kwikfaiъri¤] а скорострелен.

quick-freeze

- ['kwikfri:z] v (-froze [-frouz] ; -frozen [-frouzn]) бързо замразявам (дълбоко).

quick-hedge

- ['kwikhedj] n жив плет.

quick-tempered

- ['kwik,tempъd] а избухлив, сприхав, кибритлия.

quick-witted

- ['kwik,witid] а схватлив, с бърз ум; находчив.

quicken

- ['kwikъn] v 1. ускорявам (се), забързвам (се); 2. оживявам (се), съживявам (се); вдъхвам живот на; З. прен. раздвижвам, възбуждам, стимулирам; разгарям, раздухвам; 4. развивам се (за семена); промърдвам, започвам да се движа (за плод в утробата); 5. започвам да чувствувам движението на плода в утробата си; 6. пуквам се (за зора).

quickie

- ['kwiki] n разг. 1. набързо направено нещо; 2. нещо кратко; µ to have a ~ пийвам набързо.

quicklime

- ['kwiklaim] n негасена вар.

quickly

- ['kwikli] adv бързо, живо; скоро; набързо.

quicksand

- ['kwiksaend] n плаващ пясък.

quickset

- ['kwikset] n 1. жив плет; растения/пръчки за жив плет; 2. attr жив (за плет).

quicksilver

- ['kwiksilvъ] n 1. хим. живак; 2. променчивост на настроението. ['kwiksilvъ] v покривам с живачна амалгама.

quicktime

- ['kwiktaim] n воен. обикновен ход (120 до 180 крачки в минута).

quid

- [kwid] n късче тютюн за дъвчене. [kwid] n pl sl. лира стерлинг.

quid pro quo

- [,kwidprou'kwou] n лат. компенсация, услуга за услуга; танто за танто.

quiddity

- ['kwiditi] n 1. същина, същност; 2. quibble.

quidnunc

- ['kwidnл¤k] n лат. любопитен човек; клюкар, сплетник.

quiescence

- [kwai'esns] n покой; неподвижност; бездействие; латентност; летаргия; инертност.

quiescent

- [kwai'esnt] а неподвижен, който се намира в покой; статичен; инертен; латентен; летаргичен.

quiet

- ['kwaiъt] а 1. спокоен, мирен, тих; кротък, хрисим; скромен, дискретен; непретрупан, скромен, обикновен (за облекло и пр.); лек (за хумор, предупреждение); ~ dinner party неофициална/интимна вечеря; the winds are ~ ветровете ca стихнали; ~ cup of tea чаша чай (изпита) на спокойствие; ~ market слаб/неоживен пазар; ~ colours спокойни/ убити цветове; 2. тих, безшумен; мълчалив; безмълвен; безгласен; замлъкнал; to remain ~ не казвам нищо; to keep ~ не шумя, пазя тишина; мълча, нищо не казвам. ['kwaiъt] n 1. спокойствие, мир, покой; 2. тишина; on the ~, sl. on the qt тайно, тихомълком; под секрет. ['kwaiъt] v успокоявам (се); смекчавам; стихвам, утихвам; замлъквам; to ~ down стихвам, успокоявам се. ['kwaiъt] ам. quietly.

quieten

- ['kwaiъtъn] quiet.

quietism

- ['kwaiъtizm] n рел. пасивен/съзерцателен мистицизъм, квиетизъм.

quietly

- ['kwaiъtli] adv 1. спокойно, тихо; скромно; 2. безшумно.

quietude

- ['kwaiъtju:d] quiet.

quietus

- [kwai'i:tъs] n 1. уреждане (на дьлг и пр.); 2. прен. край; смърт; to get o.'s ~ умирам; to give s.o his ~ убивам някого.

quiff

- [kwif] n къдрица на челото; перчем.

quill

- [kwil] n 1. ос; дръжка; ствол (на перо); махово перо (на птица); 2. паче перо (за писане); муз. плектър; З. бодил, игла (на таралеж); 4. парче канела и пр. (навито като трьбичка); 5. свирка, цафара; 6. тех. втулка; кух вал; 7. текст. совалка, шпулка, макара, масур. [kwil] v 1. гофрирам, надиплям, набирам; 2. навивам, намотавам (на масур и пр.); З. пробождам с бодил; 4. оскубвам маховите пера на.

quill-driver

- ['kwildraivъ] n пренебр. 1. драскач, писач; 2. писарушка.

quilt

- [kwilt] n 1. юрган; 2. кувертюра, покривка за легло; З. ватенка, памуклийка; ватирана материя. [kwilt] v 1. ватирам, подпълвам; ~ed jacket памуклийка, ватенка; 2. компилирам.

quilting

- ['kwilti¤] n ватирана материя.

quin

- [kwin] разг. quintuplet.

quinary

- ['kwainъri] а петорен; с/на/от пет части.

quince

- [kwins] n дюля.

quincentenary

- [,kwinsen'ti:nъri] 1. а петстотингодишен; 2. n петстотингодишнина, 500-годишен юбилей.

quincunx

- ['kwinkл¤ks] n разположение на пет предмета по един в четирите ъгъла на квадрат, а петият по средата.

quingentenary

- [,kwindjen'ti:nъri] quincentenary.

quinine

- [kwi'ni:n] n хинин.

quinquagenarian

- [,kwi¤kwъdji'nЁъriъn] 1. а петдесетгодишен; 2. n петдесетгодишен човек.

quinquennial

- [kwin'kweniъl] I. a 1. петгодишен; 2. който става/се явява вeднъж на пет години; II. п петгодишнина.

quinsy

- ['kwinzi] n мед. ангина.

quint

- [kwint] n 1. муз. квинта: 2. карти квинта; З. ам. разг. quintuplet.

quintain

- ['kwintin] n ист. стълб с въртяща се мишена за упражнение с копие.

quintal

- [kwintl] n центнер, квинтал (в Англия 50.8, в САЩ 45.36 по метричната система 100 кг).

quintan

- ['kwintъn] 1. а който се явява всеки пети ден; 2. п мед. квинтиана (маларична треска).

quintessence

- [kwin'tesns] n квинтесенция, същина.

quintessential

- [,kwinti'senshъl] а прен. най-чист/типичен.

quintette

- [kwin'tet] n муз. квинтет.

quintillion

- [kwin'tiliъn] n квинтилион (в Англия - единица, следвана от ЗО нули, в САЩ - от 18 нули).

quintuple

- ['kwintjupl] 1. а петорен; петкратен; 2. n петорно количество/брой. ['kwintjupl] v умножавам по пет, умножавам (се) пет пъти.

quintuplet

- ['kwintjuplit] n 1. петорка, петица; 2. pl пет близначета.

quip

- [kwip] n 1. остроумна/саркастична забележка; 2. извъртане, шикалкавене; З. нещо чудато/странно. [kwip] v (-рр-) правя остроумни/саркастични забележки.

quire

- [kwaiъ] n 1. тесте хартия (24 листа); 2. печ. кола; in ~s печ. на коли, неподвързан. [kwaiъ] choir.

quirk

- [kwъ:k] n 1. чудатост; скимване, хрумване, каприз, приумица; 2. остър завой; поврат; З. увъртане, усукване; 4. завъртулка (при писане); 5. арх. улей; 6. муз. бравурен пасаж.

quirt

- [kwъ:t] n бич, кожен камшик. [kwъ:t] v бия с камшик.

quisling

- ['kwizli¤] n пол. куизлинг, колаборационист.

quit

- [kwit] v (quitted, разг. quit) 1. оставям, напускам, зарязвам; прекъсвам, преставам, спирам; изпускам, изтървавам; 2. напускам, махам се, отивам си; З. погасявам, плащам, уреждам (сметка); прен. отплащам/отвръщам си; 4. refl държа се (добре, зле и пр.); 5. refl ост. отървавам се, избавям се (of от). [kwit] а свободен, освободен; to get ~ of освобождавам се/отървавам се от; ~ of debts без дългове; we are well ~ of him добре се отървахме от него.

quitch

- [kwitsh] n бот. пирен (и ~-grass) (Erica).

quitclaim

- ['kwitkleim] n юр. отказ от/прехвърляне на право/собственост. ['kwitkleim] v юр. отказвам се от право/собственост.

quite

- [kwait] adv 1. съвсем, напълно, съвършено; ~ the best най-добър (от всички); ~ (so) точно така, да; ~ a miracle истинско чудо, цяло чудо; she's ~ а beauty тя е цяла красавица; 2. доста; ~ a number of people доста (много) хора; ~ some немалко; ~ а few доста/порядъчно много.

quits

- [kwits] а квит; to be ~ with s.o. квит съм с някого; I shall be ~ with him some day прен. ще си оправя сметките с него някой ден; to call it ~, to cry ~ смятам, че сме квит; double or ~ последна игра (при хазарт), която решава дали ще платиш двойно загубите си, или няма да платиш нищо.

quittance

- ['kwitъns] n 1. книж. освобождаване (от дьлг, дльжност и пр.); 2. квитанция, разписка; З. отплата, реванш; in ~ of като отплата за.

quitter

- ['kwitъ] n 1. несигурен/непостоянен човек; кръшкач, манкьор; 2. малодушен човек.

quiver

- ['kwivъ] v треперя; трептя, потрепвам; трепкам, вибрирам. ['kwivъ] n трепет, потреиване, трепкане, трептене; вибрация. ['kwivъ] n колчан, стрелник; a to have an arrow/shaft in o.'s ~ прен. не съм изстрелял още всичките си патрони; ~ full of children шег. многобройна челяд.

quixotic

- ['kwik'sЈtik] а донкихотовски.

quixotism

- ['kwiksъtizm] n донкихотовщина.

quixotry

- ['kwiksъtri] quixotism.

quiz

- [kwiz] n 1. викторина; ам. (кратък) изпит, тест; 2. чудак, оригинал, чешит; нещо чудато; З. шега; насмешка, подигравка; насмешлив поглед; 4. мистификация; фарс; 5. присмехулник; шегаджия. [kwiz] v (-zz-) 1. изпитвам (ученик); разпитвам, задавам въпроси (при викторина); 2. подигравам/присмивам се (на); З. поглеждам насмешливо/критично/въпросително.

quizmaster

- ['kwizma:stъ] n човек, който задава въпроси при викторина.

quizzical

- ['kwizikъl] а 1. чудат, смешен; екстравагантен; 2. насмешлив, присмехулен; шеговит; лукав; З. озадачен, въпросителен.

quizzing-glass

- ['kwizi¤gla:s] n монокъл; лорнет.

quod

- [kwЈd] n sl. затвор, дранголник. [kwЈd] v (-dd-) sl. слагам в затвора, окошарвам.

quoin

- [kЈin] n 1. външен ъгъл на сграда; 2. крайъгълен камък; З. тех., печ. клин; 4. арх. ключ, връх, клиновиден камък на свод.

quoit

- [kЈit] n 1. ринг/обръч, който се мята върху закрепена пръчка (при игра); 2. рl вид игра с обръчи; deck ~s игра, която се играе на корабна палуба с обръчи от корабно въже.

quondam

- ['kwЈndaem] а лат. бивш; някогашен, предишен.

quonset hut

- ['kwЈnsit,hлt] n сглобяема военна барака.

quorum

- ['kwЈ:rъm] n лат. кворум.

quota

- ['kwoutъ] n дял, част; процент; квота; норма, наряд.

quotable

- ['kwoutъbl] а 1. който може да се цитира; his language was not ~ езикът му беше твърде неприличен; 2. фин. котиращ се.

quotation

- [kwou'teishn] n 1. цитат; цитиране; 2. фин. котиране, курс; оферта.

quotation marks

- [kwou'teishn,ma:ks] n pl кавички.

quote

- [kwout] v 1. цитирам, позовавам се на; 2. поставям в кавички; З. фин. определям пазарна цена на; котирам се (at); оферирам, правя оферта. [kwout] n разг. 1. цитат; 2. обик. рl кавички.

quoth

- [kwouҐ] v ост. 1 и З л. ед. ч. pl казах, продумах.

quotha

- ['kwouҐъ] v ( quoth he) int ами! как не!

quotidian

- [kwou'tidiъn] I. a 1. ежедневен, всекидневен; 2. банален, обикновен; II. n мед. малария котидиана.

quotient

- ['kwoushnt] n 1. мат. частно; 2. коефициент.

r

- [а:] n буквата R; the three R's трите основи на образованието: reading, writing, arithmetic.

rabbet

- ['raebit] n 1. тех. гнездо, жлеб; канал; фалц, улей; 2. тех. фалцово съединение; З. стр. притвор на прозорец. ['raebit] v тех. 1. изрязвам жлеб; 2. шпунтирам, съединявам с нит и федер.

rabbi

- ['raebai] n равин; рави (като обрьщение).

rabbid

- ['raebid] а 1. бесен, побеснял, болен от бяс; 2. яростен, неистов, свиреп; З. фанатичен, краен.

rabbin

- ['raebin] rabbi.

rabbinate

- ['raebineit] n равинство.

rabbinic

- [rae'binik] a равински.

rabbinical

- [rae'binikъl] rabbinic.

rabbit

- ['raebit] n 1. земеровен заек (Oryctolagus cuniculis); 2. питомен заек; 3. прен. бъзльо; 4. разг. слаб играч; 5. Welsh rabbit; like ~s in a warren много натясно, натъпкани като сардели. ['raebit] v ходя на лов за зайци.

rabbit fever

- ['raebit,fi:vъ] n мед. туеларемия.

rabbit punch

- ['raebit,pлntsh] n удар в тила.

rabbit-warren

- ['raebit,wЈrъn] n 1. място, обитавано от земеровни зайци; 2. прен. лабиринт (от улички и пр.); коптори.

rabbitry

- ['raebitri] n 1. развъдник за зайци; 2. разг. лоша/слаба игра.

rabbity

- ['raebiti] а разг. 1. дребен, незначителен; 2. пълен със зайци; 3. заешки.

rabble

- [raebl] n тълпа; презр. простолюдие, паплач, сбирщина, сган. [raebl] v нападам, обкръжавам (като тълпа). [raebl] n метал. механична бъркачка за сушилна/пържилна лещ. [raebl] v метал. бъркам, разбърквам (топяща се мед).

rabble-rouser

- ['raeblrauzъ] n демагог агитатор.

rabidity

- [rae'biditi] n бяс, ярост.

rabidness

- ['raebidnis] rabidity.

rabies

- ['reibi:z] n pl мед. бяс, хидрофобия.

raccoon

- [] racoon.

race

- [reis] n 1. надбягване, надпреварване, надпрепускане; 2. прен. съревнование, борба, конкуренция; armaments/arms ~ надпреварване във въоръжаването; З. често рl конни надбягвания; flat ~ надбягвания без препятствия; ~ meeting конни надбягвания; 4. ход, движение, курс, път, орбита; 5. прен. жизнен път, кариера; to run o.'s ~ преминавам жизнения си път; 6. силно течение (в море, река); 7. ав. въздушна струя зад витлото; 8. изкуствено корито, канал; 9. тех. жлеб (за пльзгачен механизьм); канал. [reis] v 1. тичам; движа се/карам бързо/с пълна скорост; препускам; 2. надбягвам се с, надпреварваме се; 3. закарвам много бързо; 4. прен. прокарвам по най-бързата процедура; 5. тех. боксувам, въртя се на празен ход; 6. включвам (кон) в състезание; 7. залагам на конни състезания. [reis] n 1. раса, род; the feathered ~ шег. птиците, пернатото царство; the finny ~ шег. рибите; the human ~ човечеството, човешкият род; 2. порода, вид; прен. класа; З. букет (на вино и пр.); 4. характерна особеност, колорит (на език, стил); 5. attr расов.

race riot

- ['reis,raiъt] n расови размирици.

race-card

- ['reiska:d] n програма за конни състезания.

racecourse

- ['reiskЈ:s] n 1. листа за конни надбягвания; хиподрум; колодрум; 2. воденичен улей, канал.

racehorse

- ['reishЈ:s] n състезателен кон.

raceme

- [rei'si:m] n бот. грозд, гроздовидно съцветие.

racemic

- [rъ'si:mik] а хим. гроздов.

racer

- ['reisъ] n 1. бегач; състезател; състезателна кола/лодка и пр.; 2. ам. вид неотровна змия (Coluber constrictor).

racetrack

- ['reistraek] racecourse.

raceway

- ['reiswei] n 1. воденичен улей; 2. водопроводен канал; З. ел. канал за прокарване на проводници/ кабели във вътрешна инсталация; 4. ам. писта за състезания с двуколки.

rachitic

- [rъ'kitik] а мед. рахитичен.

rachitis

- [rъ'kaitis] n мед. рахит.

rachmanism

- ['raekmъnizm] n експлоатиране на наематели на бедняшки квартири (от страна на собственика).

racial

- ['reishъl] а 1. расов; национален; 2. расов, pacистки.

racialism

- ['reishъlizm] n расизъм.

racily

- ['reisili] adv 1. живо, колоритно; 2. прен. пикантно.

racing

- ['reisi¤] n 1. надбягване; 2. attr състезателен; the ~ world хората, които се занимават с конен спорт; любителите на конния спорт.

racism

- ['reisizm] n расизъм.

racist

- ['reisist] n расист.

rack

- [raek] n 1. хранилка, поилка, ясли; 2. рамка, стойка; решетка; ритли; З. окачалка, закачалка; полица, лавица, рафт; поставка; багажник (в жп. вагон и пр.); 4. тех. зъбна рейка/гребен; 5. печ. регал, реал; 6. ист. диба (приспособление за изтезаване чрез разпьване); 7. прен. изтезаване, измъчване; мъчение, страдание; тормоз; on the ~ подложен на мъчение/изпитание; измъчен, изтерзан. [raek] v 1. измъчвам, изтезавам; тормозя, терзая; to have a ~ing headache главата ми се пръска от болка; 2. разтягам, разпъвам; З. прен. напрягам, пресилвам; 4. изтощавам (почва); 5. искам много висок наем (от наемател), скубя (наемател); повишавам много наем; 6. поставямна стойка/рамка и пр.; 7. тех. придвижвам със зъбна рейка. [raek] n разруха, опустошение; to go to ~ and ruin разрушавам се/рухвам напълно. [raek] n конски ход между тръс и лек галоп. [raek] n разкъсани облаци, носени от вятъра. [raek] v нося се, летя (за облаци). [raek] v изцеждам (вино и пр.) (и с off). [raek] n месо от врата (на овца, свиня и пр.). [raek] n арак (питие).

rack-rent

- ['raekrent] n висок/кожодерски наем. ['raekrent] v искам/вземам висок/кожодерски наем (от).

racket

- ['raekit] n cn. 1. ракета; 2. снежна обувка; З. pl вид тенис. ['raekit] n 1. шум, врява, глъчка; to kick up/make/raise a ~ вдигам шум; 2. веселба, гуляй; безпътен живот; З. разг. организирано мошеничество, изнудване; гангстерски похват; обирничество; 4. sl източник на препитание, работа; to stand the ~ 1) поемам отговорност за нещо, понасям последствията; 2) излизам с чест от изпитание; З) поемам/нося разноските. ['raekit] v 1. вдигам шум/врява/глъчка (и с about); 2. водя шумен/весел/разгулен живот (и с about).

racketeer

- [,raekъ'tiъ] n мошеник, изнудвач; гангстер. [,raekъ'tiъ] v занимавам се с мошеничество/изнудвачество/гангстерство; изнудвам (on s.o. някого).

racketeering

- [,raekъ'tiъri¤] n мошеничество, изнудвачество; подкупничество; контрабандна търговия.

rackety

- ['raekъti] а 1. шумен; весел; 2. разгулен.

racon

- ['reikъn] n радарен сигнал.

raconteur

- [,raekЈn'tъ:] n фр. добър разказвач.

racoon

- [rъ'ku:n] n 1. миеща мечка (Procyon lotor); 2. кожа на миеща мечка.

racquet

- [] racket .

racy

- ['reisi] a 1. жив, оживен; колоритен; цветист; 2. характерен, отличителен, типичен; З. пикантен (и прен.); ~ of the soil 1) естествен, прям; жив, оживен; 2) прен. пикантен, леко нецензурен.

rad

- [raed] n физ. рад.

radar

- ['reida:] n радар.

raddle

- [raedl] n червена боя (за белязане на овце). [raedl] v 1. боядисвам/бележа с червено; 2. начервявам (лице) нескопосно. [raedl] n гьвкава пръчка (за плет и пр.). [raedl] v правя плет. [raedl] а 1. объркан, смутен; 2. разнебитен.

radial

- ['reidiъl] I. а радиален; лъчист; звездообразен; II. n 1. радиална част; 2. анат. радиална артерия.

radian

- ['reidiъn] n геом. радиан.

radiance

- ['reidiъns] n сияние, блясък; лъчезарност.

radiancy

- ['reidiъnsi] radiance.

radiant

- ['reidiъnt] I. a 1. лъчист; излъчващ; сияен; 2. прен. сияещ, лъчезарен, светнал; З. разпален; II. п 1. физ. източник/точка на излъчване; 2. астр. радиант, източник на метеорен дъжд.

radiant flux

- ['reidiъnt,flлks] n поток от лъчиста енергия.

radiate

- ['reidieit] v 1. излъчвам (се), пускам лъчи; 2. излизам от една точка; разпространявам се във всички посоки; З. прен. излъчвам (радост, чар и пр.). ['reidieit] а 1. излъчващ, лъчист; 2. радиален, лъчеобразен.

radiation

- [,reidi'eishn] n физ. излъчване, радиация, лъчеизпускане; ~ sickness лъчева болеcт; ~ hazard опасност от облъчване/лъчево поражение; ~ tolerance допустима доза на облъчване.

radiator

- ['reidieitъ] n 1. радиатор (и авт.); 2. рад. предавателна антена.

radical

- ['raedikъl] I. a 1. коренен, основен, радикален; съществен; присъщ, вроден; 2. прен. пълен, цялостен, изчерпателен; З. пол. и R. радикален; 4. бот. коренен, от/на корена; 5. мат. коренен; II. п 1. пол. и R. радикал; екстремист; 2. мат. радикал, корен; знак за корен; З. хим. радикал; 4. ез. корен.

radically

- ['raedikъli] adv коренно, основно, напълно.

radices

- [] вж. radix.

radicle

- ['raedikl] n 1. бот. част от зародиша на растение, от която се образува първичният корен; 2. коренче; З. анат. начало на нервна нишка/вена; 4. хим. радикал.

radii

- [] вж. radius.

radio

- ['reidiou] n 1. радио; радиопредаване, радиоразпръскване; 2. радиоуредба; радиоприемник; З. радиограма; 4. attr радио-, безжичен. ['reidiou] v 1. предавам/съобщавам по радиото; 2. изпращам радиограма.

radio car

- ['reidiou,ka:] n кола с радиоустройство (особ. полицейска).

radio pill

- ['reidiou,pil] n мед. капсула с радиопредавател, която се гълта и излъчва данни за физиологическото състояние на организма.

radioactive

- [,reidiou'aektiv] а радиоактивен.

radiofrequency

- [,reidiou'fri:kwъnsi] n ел. радиочестота.

radiogenic

- [,reidiou'djenik] a 1. физ. радиогенен; 2. рад. подходящ за предаване.

radiogram

- ['reidiougraem] n 1. радиограма; 2. рентгенова снимка; З. радио-грамофон.

radiograph

- ['reidiougra:f] n 1. радиограф; 2. рентгенова снимка. ['reidiougra:f] v 1. правя рентгенова снимка (на); 2. изпращам радиограма (на).

radiolocation

- [,reidioulъ'keishn] n радар; радиолокация.

radiology

- [,reidi'Јlъdji] n 1. физ. радиология: 2. мед. рентгенология.

radioman

- ['reidioumaen] n (pl -men [-men]) 1. радист; 2. радиотехник.

radiometer

- [reidi'Јmitъ] n радиометър.

radionics

- [reidi'Јniks] electronics.

radiophone

- ['reidioufoun] n радиотелефон.

radioscopy

- [reidi'Јskъpi] n рентгеноскопия.

radiotelegram

- [,reidiou'telъgraem] n радиограма.

radiotelegraph

- [,reidiou'telъgra:f] n радиотелеграф. [,reidiou'telъgra:f] v изпращам радиограма.

radiotelegraphy

- [,reidiouti'legrъfi] n радиотелеграфия.

radiotelephone

- [,reidiou'telъfoun] n радиотелефон. [,reidiou'telъfoun] v говоря/съобщавам по радиотелефон.

radiotelephony

- [,reidiouti'lefъni] n радиотелефония.

radiotherapy

- [,reidiou'Ґerъpi] n рентгенотерапия.

radish

- ['raedish] n репичка (Raphanus sativus).

radium

- ['reidiъm] n хим. радий.

radius

- ['reidiъs] n (pl -dii [-diai], -es [-iz]) 1. геом. радиус; 2. прен. обхват, обсег, район, граница, предел; flying ~ of an airplane район на полет на самолет; З. анат. лъчева кост (на рьката); 4. спица (на колело); 5. лимб (на ьгломерен инструмент).

radix

- ['reidiks] n (pl radixes ['reidiksiz], radices ['reidisi:z]) 1. мат. основа, основна единица; 2. бот., грам. корен; З. radicle; 4. ост. първопричина, източник, корен.

raff

- [raef] riff-raff.

raffia

- ['raefiъ] n рафия, лико.

raffish

- ['raefish] a 1. разпуснат, разгулен; 2. просташки, вулгарен.

raffle

- [raefl] n предметна лотария, томбола. [raefl] v разигравам на/участвувам в предметна лотария/томбола. [raefl] n смет, боклук; отпадъци; парцалаци.

raft

- [ra:ft] n сал. [ra:ft] v прекарвам/превозвам/пътувам със сал. [ra:ft] n sl. куп, сюрия.

rafter

- ['ra:ftъ] n 1. салджия; 2. стр. мертек, наклонена покривна греда.

raftsman

- ['ra:ftsmъn] n (pl -men) rafter 1.

rag

- [raeg] n 1. парцал, дрипа, вехтория; cooked to ~s съвсем разварен; 2. pl износена/окъсана дреха; парцал; З. шег., пренебр. театрална завеса; банкнота; знаме; долнопробен вестник, парцал; 4. незначително количество; прен. следа; not a ~ of ни следа/ помен от; 5. бяла вътрешна кожица на лимон/портокал и пр. [raeg] n лудория, лудуване; шумно веселие; лоша/груба шега, номер; (весела) студентска манифестация (често с благотворителна цел); only for a ~ само на шега/за майтап. [raeg] v (-gg-) 1. карам се на, хокам; 2. дразня, задявам, тормозя; З. погаждам номер/лоша шега (на). [raeg] ragtime. [raeg] n минер. твърд/плочест варовик.

rag paper

- ['raegpeipъ] n висококачествена хартия (от парцали).

rag-and-bone-man

- [,raegъn'bounmaen] (pl -men) ragpicker.

rag-book

- ['raegbuk] n детска платнена книжка с картинки.

ragamuffin

- ['raegъmлfin] n дрипльо, парцалан; уличник, гамен; гаврош.

ragbag

- ['raegbaeg] n 1. торбаза парцали; 2. сбирщина; З. повлекан.

rage

- [reidj] n 1. ярост, гняв, бяс; in a ~ вбесен, яростен; to get/fly into a ~ побеснявам, вбесявам се, изпадам в ярост; 2. силно/страстно желание/влечение, страст (for); З. бушуване, вилнеене (по море, пожар и пр.); 4. разг. мода, мания, всеобщо увлечение; this dance is (all) the ~ now това e най-модерният танц сега; 5. ост. лудост, умопомрачение. [reidj] v 1. беснея (от яд) (at, against); 2. беснея, вилнея, бушувам (за море, пожар и пр.).

ragged

- ['raegid] а 1.парцалив, скъсан, дрипав; 2. неравен; назъбен, нащърбен, грапав; З. рунтав, рошав; 4. недоизпипан, недоизкусурен; необработен, небрежен (за стил); запуснат, занемарен (за градина и пр.); 5. дрезгав, остър, неблагозвучен; 6. не в такт, несинхронизиран; синкопиран; to run o.s. ~ капвам (от умора и пр.).

ragged robin

- ['raegid,rЈbin] n бот. свиларка (Lychnis floscuculi).

raggle-taggle

- ['raegltaegl] а ам. разнороден, смесен.

raging

- ['reidji¤] a 1. яростен, бесен; 2. много силен (за болка и пр.).

raglan

- ['raeglъn] n дреха раглан.

ragman

- ['raegmъn] n (pl -men) вехтошар.

ragout

- ['raegu:] n фр. готв. рагу.

ragpicker

- ['raegpikъ] n човек, който се препитава от събиране на парцали и други отпадъци.

ragtag

- ['raegtaeg] n обик. ~ and bobtail разг. измет/утайка (на обществото).

ragtime

- ['raegtaim] n 1. силно синкопиран танцов ритъм; 2. синкопирана (джазова) музика; З. attr фарсов, комичен.

rah

- [rа:] ськр. от hurrah1,2 .

raid

- [reid] n 1. внезапно нападение; набег, нахълтване, нахлуване; police ~ внезапна полицейска проверка; 2. борc. масово продаване на акции, за да се намалят цените; З. смел ход срещу противник. [reid] v нападам/нахлувам внезапно, нахълтвам (в), извършвам набег; to ~ the market внасям смут в/дезорганизирам пазара, с цел да постигна печалби.

raider

- ['reidъ] n участник в нахлуване/нападение; нападател, нашественик.

rail

- [reil] n 1. перило, парапет, ограда; 2. мор. бордова ограда; З. напречна греда; пръчка (за закачане на пешкири и пр.); 4. релса; жп линия, железница; by ~ с влак/железница;free on ~ (ськр. f.o.r.) тьрг. франкo товарна гара; off the ~s 1) дерайлирал (за влак); 2) дезорганизиран; З) не в ред, развален; 4) разг. ексцентричен; смахнат, луд; to run/get/go off/jump the ~s дерайлирам, излизам от релсите; 5. рl борc. жп. акции; to ride s.o. out on a ~ изгонвам някого от града и пр.; to keep on the ~s sl. спазвам приличието/законността, държа се прилично, вървя по правия път; to keep s.o. on the ~s sl. карам някого да се държи прилично/да спазва законността. [reil] v 1. заграждам, ограждам, преграждам (и с in, off); 2. слагам ограда на; З. слагам релcи; 4. пътувам/изпращам/превозвам с влак. [reil] v 1. ругая (at, against); 2. надсмивам се. [reil] n зоол. дърдавец (Ralus).

rail fence

- ['reil,fens] n ам. дъсчена ограда, тараба.

railcar

- ['reilka:] n автомотриса.

railhead

- ['reilhed] n 1. крайна точка на строяща се жп линия; 2. крайна/начална гара; З. воен. снабдителна станция.

railing

- ['reili¤] n 1. често pl перила, парапет, балюстрада; преграда, бариера; 2. мор. релинг, бордова ограда; З. релей, релсов материал. ['reili¤] а 1. ругателен; укорителен; 2. презрителен, насмешлив.

raillery

- ['reilъri] n добродушна насмешка, шега, задявка.

railroad

- ['reilroud] n ам. 1. railway; 2. attr железопътен. ['reilroud] v ам. 1. превозвам с влак; 2. разг. прокарвам по бързата процедура (законопроект); принуждавам (някого) да направи нещо/да се размърда (into); З. sl. пращам в затвора въз основа на фалшиво обвинение, отървавам се от (някого); 4. железопътен работник съм.

railroad flat

- ['reilroud,flaet] n aм. апартамент от малки стаи с общ коридор.

railroader

- ['reilroudъ] n железничар.

railway

- ['reilwei] n 1. жп линия, железница; 2. еднорелсов път; (под)кранов път; З. attr железопътен.

railway-yard

- ['reilweija:d] yard2 3.

railwayman

- ['reilwei,maen] n (pl -men) железничар.

raiment

- ['reimъnt] n книж. одеяние, дреха.

rain

- [rein] n 1. дъжд; валеж; pl дъждовен период (в тропиците); in the ~ в/на дъжда; out of the ~ на сухо/сушина; ~ or shine 1) каквото и да e времето; 2) прен. каквото и да стане, на всяка цена; 2. прен. потоци, реки (от сьлзи и пр.); град(ушка) (от удари и пр.); 3. attr дъждовен; за дъжд; he doesn't know enough to come in/get out of the ~ никак не e съобразителен, голям будала/ахмак е. [rein] v 1. вали (дъжд); it has ~ed itself out преваля, дъждът премина; 2. прен. лея (се), сипя (се), изливам (се) (upon); it never ~s but it pours нещастието/ едно зло никога не идва само.

rain check

- ['reintshek] n 1. презаверен билет за отложено поради дъжд състезание и пр.; 2. молба/обещание да се приеме покана за по-късна дата.

rain forest

- ['rein,fЈrist] n тропически лес с почти непрестанни валежи.

rain maker

- ['rein,meikъ] n 1. човек, който прави магия за дъжд; 2. човек, който предизвиква дъжд по изкуствен начин.

rain-gauge

- ['reingeidj] n метеор. дъждомер.

rain-making

- ['rein,meiki¤] n (опит за) предизвикване на дъжд по изкуствен начин.

rain-shadow

- ['reinshaedou] n облаcт, природно защитена от валежи.

rainbird

- ['reinbъ:d] n кукувица, кълвач (като предвестник на дьжд).

rainbow

- ['reinbou] n 1. небесна дъга; ~ hunt мечти за недостижимото; 2. sl. синина (от удар и пр.); З. ~ trout; 4. разнообразие на цветове; 5. attr многоцветен.

rainbow trout

- ['reinbou,traut] n дъгова пъстърва (Salmo irideus).

rainbow-chaser

- ['reinbou,tsheisъ] n мечтател.

raincoat

- ['reinkout] n мушама за дъжд, дъждобран.

raindrop

- ['reindrЈp] n дъждовна капка.

rained off

- ['reind,Јf] а несьстоял се поради дъжд.

rained out

- ['reind,aut] rained off.

rainfall

- ['reinfЈ:l] n валеж(и).

rainproof

- ['reinpru:f] а непромокаем (за дъжд).

rainstorm

- ['reinstЈ:m] n буря с дъжд.

raintight

- ['reintait] rainproof.

rainwash

- ['reinwЈsh] n геол. отмиване/свличане на почвата поради валежи.

rainwater

- ['reinwЈ:tъ] n дъждовна вода.

rainwear

- ['reinwЁъ] n ам. облекло за дъжд.

rainy

- ['reini] а дъждовен, дъждовит; дъждоносен; for a ~ day прен. за черни дни, в случай на нужда.

raise

- [reiz] v 1. вдигам, повдигам, издигам; изправям; to ~ o.'s hat свалям шапка, поздравявам (to s.o. някого); to ~ game вдигам дивеч; 2. построявам, вдигам, издигам (паметник и пр.); З. възбуждам, будя (смях и пр.); пораждам, предизвиквам, създавам; this shoe ~s blisters тази обувка прави пришки; to ~ hopes създавам/събуждам надежди; to ~ a tear карам (някого) да се просълзи; 4. произвеждам (пара и пр.); 5. подбуждам (кьм действие); повдигам (дух и пр.); вдигам (against срещу); 6. отглеждам, развъждам; 7. отглеждам, отхранвам; to ~ a family създавам семейство, отглеждам деца; 8. повдигам (вьпрос и пр.); 9. юр. възбуждам (дело, иск); предявявам (искане); 10. съживявам; възкресявам; to ~ from the dead/to life възкресявам; to ~ a ghost извиквам дух; 11. повишавам (в чин), произвеждам; to ~ to the peerage давам благородническа титла (на); 12. повишавам, вдигам (глас); 13. покачвам, повишавам (цени и пр.); 14. възвисявам, облагородявам, извисявам; 15. събирам, набирам (пари, даньци, войска); to ~ a unit воен. сформирам войскова част; to ~ money/the wind събирам/намирам пари, намирам нужните средства; 16. sl. намирам, изнамирам; 17. правя да се вдигне, слагам мая и пр. (в тесто); 18. отменям, премахвам (вьзбрана); вдигам (блокада, обсада); 19. надавам (вик и пр.); to ~ a song запявам; 20. текст. кардирам, разчесвам; 21. мор. съзирам (суша, фар); 22. карти вдигам (партньора си), наддавам; 23. мат. повдигам (на степен); 24. установявам радиовръзка с; 25. подправям (чек); 26. фон. произнасям (гласна) по-затворено; 27. to ~ up създавам (си); pass явявам се; to ~ Cain/hell/the devil вдигам шум/врява, правя скандал; беснея; обръщам всичко с главата надолу; to ~ s.o.'s back/bristles/dander ядосвам някого; ~d pastry/pie 1) пирог/пай с мая; 2) пирог/пай с прави страни. [reiz] n 1. повишение, увеличение (на цени, залог и пр.); 2. нанагорнище.

raisin

- ['reizin] n обик. рl стафида, сухо грозде.

raison d' ºtre

- [reizЈ:nd'etr] n pp. причина за/право на съществуване.

raj

- [ra:dj] n англоинд. господство, власт; суверенитет.

raja

- ['ra:djъ] n англоинд. раджа.

rajah

- ['ra:djъ] raja.

rake

- [reik] n 1. гребло; грапа; търмък; 2. лопатка на крупие. [reik] v 1. греба, загребвам; търмъча, събирам; 2. оглаждам; заравнявам; почиствам; З. изгребвам пепелта от (огнище) (out); покривам (огьн) с пепел, за да тлее; 4. търся старателно, ровя, тършувам (about, around, among, in, for s.th.); 5. мор., воен. обстрелвам продолно, фланкирам с огън; 6. обхващам с поглед; поглеждам набързо; 7. докосвам леко; одрасквам; 8. ам. хокам; rake away събирам с гребло, търмъча; rake in разг. трупам/събирам печалби/пари; rake off rake away; rake out l) изгребвам; 2) rake up З; rake over l) прен. разравям спомени и пр.; 2) претърсвам, преглеждам внимателно; rake through rake over 2; rake together събирам, струпвам; rake up 1) rake together; 2) събирам (пари) отвсякъде; З) прен. изнамирам, изравям, изкопавам; 4) разг. прен. разбутвам, разчовърквам; раздухвам; ровя се в. [reik] n женкар, развратник. [reik] v накланям (се); ~d chair стол с наклонена назад облегалка. [reik] n 1. мор. ъгъл/наклон на щевен; 2. наклон; отклонение от отвесна/хоризонтална линия; З. тех. наклон, откос; ъгъл на наклон; 4. тех. преден ъгъл (на нож); 5. тех. скосяване, срязване.

rake-off

- ['reikЈf] n незаконна облага/комисиона, "процент".

rakehell

- ['reikhel] rake.

raker

- ['reikъ] rake 1. ['reikъ] n наклонен бряг.

raki

- [rъ'ki:] n ракия.

rakish

- ['reikish] а разпуснат, развратен. ['reikish] a 1. мор. спретнат, стегнат; бързоходен; 2. моден, шик, елегантен; екстравагантен; hat at a ~ angle килната шапка.

rale

- [ra:l] n фр. мед. хрип.

rally

- ['raeli] n 1. воен. събиране/прегрупиране на войски (за ново нападение); (сигнал за) сбор; 2. събрание, митинг; З. сплотяване, обединяване; 4. подобрение, частично оздравяване, привдигане (при болеcт); ободряване, окуражаване; 5. mьрг. оживление (на пазара); покачване (на цените); 6. тенис. бокс бърза размяна на удари; 7. авт. сп. рали. ['raeli] v 1. събирам (се), сплотявам (се), обединявам (се), подпомагам (round s.o. някого); обединявам усилията си; to ~ to the support of обединявам усилията си в помощ/подкрепа на; 2. воен. събирам (се), прегрупирам (се) (за ново нападение); З. съживявам, възвръщам, възстановявам (дух, способности); повдигам духа на; 4. окопитвам се, привдигам се, оправям се, живвам. ['raeli] v шегувам се (с), закачам, задявам, подигравам добродушно.

rallye

- [] ам. rally 7.

ram

- [raem] n 1. овен; коч; 2. the R. Овен (cьзвездие и знак на зодиака); З. стенобойна машина, таран; 4. тех. плунжер, дълго бутало; плъзгач; пробойна част на преса; бойник на чук; 5. тех. хидравличен таран; 6. мор. ист. кораб с таран. [raem] v (-mm-) 1. удрям (се) силно, блъскам (се); бия, бъхтя; 2. забивам, набивам, начуквам (in); З. тъпча, натъпквам; to ~ o.'s hat on нахлупвам шапка; 4. трамбовам, утъпквам (down); 5. прен. набивам, натъпквам; to ~ it into s.o., to ~ home to s.o., натъпквам в главата на някого.

ramadan

- ['raemъ'da:n] n араб. рамазан.

ramble

- [гaembl] v 1. разхождам се; скитам (се), бродя; 2. говоря/пиша несвързано, скачам от мисъл на мисъл; бълнувам; З. пълзя, вия се (за растение); лъкатуша (за река, пьт); криволича (за пьтека). [гaembl] n разходка.

rambler

- ['гaemblъ] n 1. човек, който (обича да) се разхожда; 2. пълзящо/виещо се растение; пълзяща роза.

rambling

- ['raembli¤] а 1. скитащ, бродещ; 2. лъкатушен, криволичещ; З. разхвърлян, безсистемен, несвързан (за говор, мисли); 4. несиметрично разположен, с пристройки (за сграда); 5. пълзящ, виещ се (за растение).

rambunctious

- [raem'bл¤kshъs] а 1. разг. буен, необуздан; шумен; 2. непокорен, опак.

rambutan

- [raem'butъn] n бот. рамбутан (вид тропическо дьрво и плодьт му).

ramekin

- ['raemikin] n (суфле от сирене, печено в) малко гювече.

ramequin

- ['raemikin] ramekin.

rami

- [] вж. ramus.

ramification

- [,raemifi'keishn] n 1. разклонeниe; отклонение; 2. подeлениe, подразделение; З. прен. последица, усложнение.

ramify

- ['raemifai] v разклонявам (се) (и прен.); развивам се в мрежа (от).

ramjet

- ['raemdjet] n воен. постояннотоков въздушнореактивен двигател.

ramp

- [raemp] n 1. скат, склон; наклон; наклонена плоскост; 2. рампа, товарна площадка; З. полегат/наклонен път; наклонена пътека без стъпала (край стьлбище); 4. извивка на парапет (при стьлбищна площадка); 5. ав. подвижна стълба (за качване на самолет). [raemp] v правя/слагам рампа на. [raemp] v 1. изправям се на задните си крака; мятам се, хвърлям се, скачам; 2. разг. вилнея, беснея; бушувам; З. пълзя, вия се; избуявам (за растение). [raemp] n sl. изнудване, мошеничество; обирачество, кожодерство. [raemp] v sl. изнудвам; обирам.

rampage

- [raem'peidj] v буйствувам, вилнея, беснея; бушувам. [raem'peidj] n буйствуване, буйство, вилнеене; силна възбуда; to be/go on the ~ буйствувам, вилнея, развилнявам се.

rampageous

- [raem'peidjъs] а разярен, побеснял; необуздан; буйствуващ.

rampant

- ['raempъnt] а 1. буен, яростен; неистов; побеснял; необуздан; 2. избуял (за растение); З. хер. изправен на задните си лапи; 4. арх. полегат, наклонен (за свод и пр.); 5. прен. ширещ се, много разпространен, дълбоко загнезден (за болеcт, порок и пр.).

rampart

- [raem'pa:t] n 1. крепостен вал, отбранителен насип; 2. укрепление, бастион; З. прен. опора, защита. [raem'pa:t] v укрепявам с крепостен вал.

rampion

- ['raempiъn] n вид синя камбанка (Campanula rapunculus).

ramrod

- ['raemrЈd] n 1. воен. дотиквач, дотиквачен прът (на орьдие), шомпол (на пушка); 2. строг/непреклонен човек; as straight as a ~ изправен, като че ли е глътнал бастун. ['raemrЈd] v ам. налагам, бия.

ramshackle

- ['raemshaekl] а разнебитен, разклатен; порутен; неустойчив; паянтов.

ramson

- ['raemzъn] n вид чесън (Allium ursinum).

ramus

- ['reimъs] n лат. (pl rami ['reimai] ) бот., анат. разклонение, клон.

ran

- [] вж. run .

ranch

- [ra:ntsh] n ранчо (и кыца); скотовъдна ферма. [ra:ntsh] v работя/живея/отглеждам в ранчо.

ranch house

- ['ra:ntshhaus] n 1. къща на собственик на ранчо; 2. бунгало.

rancher

- ['ra:ntshъ] n собственик на/работник в/управител на ранчо.

ranchero

- [ra:n'tshЁъrou] исп. rancher.

rancho

- ['ra:ntshou] n 1. ranch1; 2. колиба/колиби на работници в ранчо.

rancid

- ['raensid] а гранив, гранясал.

rancidity

- [raen'siditi] n гранивост; миризма на граниво.

rancorous

- ['rae¤kъrъs] а пълен с омраза/ненавист; злобен, озлобен; злопаметен; враждебен.

rancour

- ['rae¤kъ] n ненавист, омраза; злоба, озлобение; злост.

rand

- [raend] n 1. граница, ръб; висок бряг; 2. ивица кожа/гьон; З. ранд (парична единица на ЮАР).

randan

- [raen'daen] n sl. гуляй, веселба; to go on the ~ гуляя.

random

- ['raendъm] n: at ~ наслуки, напосоки; на приумица, без определена цел. ['raendъm] а 1. случаен, произволен; 2. арх. строен от камъни с различна форма и големина.

randy

- ['raendi] a 1. похотлив; 2. шотл. буен, шумен; просташки.

ranee

- ['ra:ni] n англоинд. съпруга на раджа.

rang

- [] вж. ring .

range

- [reindj] n 1. обсег, обхват; 2. муз. регистър, диапазон; З. прен. гама; 4. облаcт, сфера, кръг; район/радиус на действие; облаcт на разпространение на дадено животно/растение, ареал; ~ of vision кръгозор, полезрение; out of s.o.'s ~ извън нечии интереси/възможности; 5. воен. далекобойност, обсег; разстояние; at close ~ 1) от близо, от близко разстояние; на разстояние колкото един изстрел; 2) прен. под ръка; 6. пробег (на самолет, кола и пр.) без ново зареждане; 7. полигон, стрелбище; 8. клас, разряд; серия, поредица; асортимент; 9. прен. слой (обществен и пр.); 10. редица, ред (от кьщи и пр.); 11. верига (планинска); 12. мор. створ; направление; 13. пасище; 14. ловен участък; 15. кухненска печка (и електрическа, газова); огнище; 16. мат. граници на вариране/измерване; амплитуда. [reindj] v 1. нареждам/подреждам (в редици); (по)строявам (се) (в редици); 2. класифицирам, сортирам, подреждам; З. присъединявам (се); to ~ o.s. with s.o. вземам страната на/присьединявам се към някого; 4. наравно съм; имам еднакъв чин/ранг (with); 5. бродя, преброждам, кръстосвам; странствувам, плавам (over); 6. прен. блуждая, движа се, минавам, разпростирам се, третирам (за мисли и пр.) (over); 7. паса (добитьк); 8. бот., зоол. срещам се, разпространен съм, живея (over в); 9. простирам се, лежа; 10. колебая се в известни предели, варирам (from...to); 11. прицелвам се, визирам; 12. воен. имам (даден) обсег (за орьдие и пр.); имам (дадена) далекобойност, бия на (дадено разстояние).

range-finder

- ['reindjfaindъ] n воен., фот. далекомер.

ranger

- ['reindjъ] n 1. горски; 2. член на охранителен отряд/бойна група; З. кралски лесничей/парков надзирател.

rangy

- ['reindji] а 1. тънък и висок; дългокрак; 2. способен да изминава дълги разстояния; З. склонен към скитничество; 4. просторен, обширен; обхватен; 5. австр. планински.

rani

- [] ranee.

rank

- [rae¤k] n 1. ред(ица); to fall into ~ строявам се, заставам в редица; to break ~s 1) излизам от/напускам строя; развалям строя; 2) прен. обърквам се; the ~s, the ~ and file 1) воен. редниците и ефрейторите; 2) членската маса, редовите членове (на партия и пр.); З) обикновените хора, масите; to rise from the ~s 1) воен. бивам повишен от редник/ефрейтор в офицерски чин; 2) прен. издигам се от народа; to reduce to the ~s воен. деградирам, разжалвам във войнишки чин; 2. чин, ранг, сан; звание; З. класа, разред, категория; person of ~ аристократ; people of all ~s хора от всякакви обществени слоеве; ~ and fashion висше общество; the lower ~s of the clergy низшето духовенство; to pull ~ on sl. злоупотребявам с високото си положение; to take ~ as имам звание на, считам се за; of the first ~ първокласен, първоразряден; 4. шах хоризонтални полета на шахматна дъска; 5. пиаца за таксита; таксита на пиаца. [rae¤k] v 1. нареждам (се), построявам (се) в редица, строявам (се); 2. класифицирам; заемам/давам (дадено) място; to ~ first among пръв съм измежду; where/how do you ~ X.? в каква категория поставяш X.? to ~ among the failures числя се към неуспелите; to ~ s.o's abilities high ценя/поставям високо способностите на някого; З. ам. заемам/имам по-високо положение/длъжност/чин от. [rae¤k] а 1. буен, избуял, богат, изобилен (за растителност); ~ with цял обрасъл с; 2. тлъст, плодороден (за почва); З. вонящ, смрадлив; гранясал, гранив; развален; 4. прен. отвратителен, противен; просташки; 5. отявлен, явен; флагрантен; същински, същи, чист; пълен, абсолютен.

ranker

- ['rae¤kъ] n 1. войник, редник; 2. офицер, издигнал се от редник.

ranking

- ['rae¤ki¤] а ам. 1. първокласен, първостепенен; изтъкнат; 2. най-висш, старши.

rankle

- [rae¤kl] v 1. мъча, измъчвам; непрекъснато измъчвам, глождя, човъркам; the insult ~d in his mind не можеше да забрави обидата; 2. ост. гноясвам, гноя, възпалявам се.

ransack

- ['raensaek] v 1. претърсвам, претършувам, преравям, преобръщам (for); to ~ o.'s brains/memory мъча се да си спомня; 2. обирам (кьща и пр.).

ransom

- ['raensъm] n 1. откуп; to hold to/for ~ искам откуп (за); king's ~ прен. много пари; 2. откупване, освобождаване от плен (срещу заплащане); З. цьрк. изкупление. ['raensъm] v 1. откупвам, освобождавам срещу заплащане; заменям (някого) срещу друг; 2. цьрк. изкупвам (грехове); З. изнудвам със заплаха, шантажирам.

rant

- [raent] v говоря с гръмки/надути/бомбастични фрази; прен. декламирам. [raent] n 1. надута/бомбастична/високопарна реч/проповед, тирада; 2. шотл. шумна веселба, гуляй.

ranter

- ['raentъ] n кресльо, декламатор.

ranunculus

- [rъ'nл¤kjulъs] n (pl -li [-lai]) растение от сем. лютикови; лютиче.

rap

- [гaeр] n 1. удар (обик. с прьчка); 2. почукване, похлопване; З. sl. вина; отговорност; наказание; укор; углавно обвинение; to take the ~ прен. опирам пешкира; to beat the ~ измъквам се от отговорност/ наказание/обвинение; bum ~ присъда/наказание за провинение, което не е извършено; 4. sl. разговор; ~ session лаф-мухабет. [гaeр] v (-pp-) 1. почуквам леко; потупвам; плесвам; 2. почуквам, похлопвам (at, on); З. изричам отсечено (обик. с out); to ~ out a command изкомандувам рязко; 4. съобщавам чрез чукане; to ~ the meeting to order въдворявам ред на събрание чрез чукане по масата; 5. sl. приказвам, бъбря; 6. мъмря, гълча, кастря; 7. sl. арестувам, пипвам; осъждам. [гaeр] n 1. ист. фалшива ирландска монета от XVIII в.; 2. нещо без стойност; not to care/give a ~ пет пари не давам, не искам и да знам; it is not worth a ~ пет пари не струва.

rapacious

- [rъ'peishъs] a l. алчен, ненаситен; грабителски; 2. хищен, граблив (за животно).

rapacity

- [rъ'paesiti] n 1. алчност, ненаситност; 2. хищност, грабливост, хищничество.

rape

- [reip] n 1. изнасилване; похитяване; statutory ~ ам. юр. изнасилване на непълнолетно момиче; 2. отвличане; З. грубо нарушение/вмешателство. [reip] v 1. изнасилвам; похитявам; 2. отвличам. [reip] n 1. рапица (Brassica napus); 2. зеле (Brassica oleracea). [reip] n гроздови джибри.

raphe

- ['reifi] n анат. рафе, шев.

raphia

- [] raffia.

rapid

- ['raepid] I. a 1. (много) бърз; ~ transit aм. бърз градски транспорт; 2. кратък, краткотраен; З. стръмен; рязък (за спадане); II. п обик. рl бързей.

rapid-fire

- ['raepidfaiъ] а 1. скорострелен; чест; 2. следващ бързо един след друг; ~ questions град от въпроси.

rapidity

- [rъ'piditi] n 1. бързина, скорост; 2. рязкост (на спадане).

rapier

- ['reipiъ] n рапира; ~ thrust остроумна забележка.

rapine

- ['raepain] n книж. грабеж, грабителство; плячкосване.

rapist

- ['reipist] n човек, който изнасилва (жена).

rappee

- [rae'pi:] n вид силно емфие.

rappel

- [rъ'реl] n сп. слизане с двойно въже. [rъ'реl] v (-ll-) сп. слизам с двойно въже.

rapper

- ['raepъ] n чукало (на врата).

rapport

- [rae'рЈ:] n фp. 1. разбирателство, съгласие, хармония; to be in/on ~ with разбирам се с; 2. връзка чрез медиум; връзка с хипнотизатор.

rapportcur

- [raepъ'tъ:] n фр. докладчик.

rapprochement

- [rae'prЈshma:] n фр. подновяване/установяване на приятелски отношения; сближаване; помиряване.

rapscallion

- [raeps'kaeljъn] n нехранимайко, вагабонтин, мошеник, негодяй.

rapt

- [raept] а 1. погълнат, задълбочен, съсредоточен, унесен; 2. възхитен, прехласнат; З. отнесен, пренесен.

raptor

- ['raeptъ] n граблива птица.

raptorial

- [raeр'tЈ:riъl] а зоол. хищен, граблив.

rapture

- ['raeptshъ] n възторг, захлас; екстаз; to be in/go into/be sent into ~s over/about изпадам във възторг/екстаз от.

rapturous

- ['raeptshъrъs] а възторжен, възхитен; в екстаз; будещ възторг.

rara avis

- ['rЁъrъ'eivis] n лат. рядкост, "рядка птица".

rare

- [rЁъ] а 1. рядък, необичаен, необикновен; 2. рядък, разреден; разсеян, разпръснат; З. разг. изключителен, превъзходен; to have ~ fun/a ~ time чудесно се забавлявам/прекарвам; you gave me a ~ fright хубаво/здравата ме изплаши; ~ and hungry ужасно гладен; I am a ~ one to forget things страшно много забравям. [rЁъ] а недопечен (зa бифтек и пр.); малко сварен, ровък, рохък (за яйце).

rare earths

- ['rЁъ,ъ:Ґs] n pl геол. редки земи, редкоземни елементи.

rarebit

- ['rЁъbit] Welsh rabbit.

raree-show

- ['rЁъri:shou] n 1. кутия със сменяващи се картинки, които се гледат през увеличително стъкло, панорама; 2. зрелище, сеир.

rarefaction

- [,rЁъri'faekshn] n 1. разредяване, разреждане; 2. разреденост.

rarefied

- ['rЁъrifaid] а 1. възвишен; 2. езотеричен, само за посветени/избрани.

rarefy

- ['rЁъrifai] v 1. разреждам (се), разредявам (се); 2. пречиствам, префинвам.

rareripe

- ['rЁъraip] 1. а ранозреещ, ранозреен; 2. п ранозреещ плод, ранозрейка.

rarify

- [] rarefy.

raring

- ['rЁъri¤] а разг. умиращ от желание (to).

rarity

- ['rЁъriti] n 1. рядкост; изключителност; необичайно събитие; 2. разреденост.

rascal

- [ra:skl] n 1. мошеник, разбойник, вагабонтин; 2. разг., шег. пакостник, калпазанин; merry ~ веселяк; lucky ~ щастливец. [ra:skl] a 1. безчестен, долен, долнопробен; 2. ост. от/на простолюдието/тълпата.

rascality

- [rъs'kaeliti] n мошеничество.

rascally

- ['ra:skъli] а мошенически, нечестен, долен.

rase

- [] raze.

rash

- [raesh] а прибързан, необмислен; безразсъден. [raesh] n 1. обрив, изрив; to come out in a ~ изривам се; 2. прен. епидемия; ~ of new bungalows множество къщички, изникнали като гъби.

rasher

- ['raeshъ] n тънък резен бекон/шунка.

rasp

- [ra:sp] v 1. пиля, изпилявам; стържа; изстъргвам, остъргвам, изчегьртвам (off, away); 2. стържа, скрибуцам; З. дразня, раздразвам; to ~ s.o.'s feelings засягам някого; 4. казвам с рязък/груб глас; to ~ out an order изкомандувам грубо; to ~ out an insult изругавам; ~ing voice стържещ/дрезгав глас. [ra:sp] n 1. рашпила; 2. стъргане, стържене; З. скрибуцане; 4. дразнене; раздразнение. [ra:sp] разг. ськр. от raspberry 1.

raspberry

- ['ra:zbъri] n 1. малина (Rubus idaeus); 2. sl. ocвиркване, дюдюкане; to blow/give s.o. a ~ освирквам някого; пращам някого на майната му; to get the ~ освиркват ме; наругават ме; З. sl. пръдня.

raspberry-bush

- ['ra:zbъribush] n малинов храст.

raspberry-cane

- ['ra:zbъrikein] raspberry-bush.

rasper

- ['rа:sръ] n 1. rasp2 1.; 2. неприятен човек, драка; З. разг. висока ограда.

rasping

- ['ra:spi¤] n обик. pl стърготина, стружка.

raspy

- ['ra:spi] a 1. дрезгав, стържещ; дразнещ; възпален (за гьрло); 2. груб, остър (за плат и пр.); З. раздразнителен; раздразнен.

raster

- ['ra:stъ] n растер.

rat

- [raet] n 1. плъх (Rattus); (wet) like a drowned ~ мокър до кости/като кокошка; 2. предател, отстъпник, ренегат; стачкоизменник; доносник; З. aм. подплънка за кок/руло; like a ~ in a hole в безизходно положение; to die like a ~ умирам като куче; to smell a ~ подушвам нещо лошо/нередно; ~s sl. глупости, дрън-дрън; to have (got) the ~s разг. 1) натряскал съм се; 2) имам пристъп на делириум тременс. [raet] v (-tt-) 1. ловя/избивам плъхове; 2. изменям на/ изоставям другарите си; прен. меня си боята; изменник съм; to ~on 1) не изпълнявам, измъквам се от (поето задьлжение); 2) предавам, доноснича за; З. ам. подпълвам (кок, руло).

rat fink

- ['raet,fi¤k] n ам. sl. гаден доносник/изменник, подлец.

rat race

- ['raet,reis] n безскрупулна конкуренция/надпревара.

rat-catcher

- ['raetkaetshъ] n 1. ловец на плъхове; 2. sl. неподходящо ловджийско облекло.

rat-tail

- ['raetteil] n 1. миша опашка; 2. конска опашка почти без косми; З. вид риба (от рода Macrouridae).

rat-tat

- ['raettaet] ratatat.

ratable

- ['reitъbl] а 1. фин. облагаем; данъчен (за оценка); 2. оценим; изчислим.

ratafia

- [,raetъ'fiъ] n 1. ликьор с есенция от плодови костилки; 2. бадемови бисквити.

ratan

- [] rattan.

rataplan

- [raetъ'plaen] n барабанене.

ratatat

- ['raetъtaet] n тракане, тропане, чукане.

ratch

- [raetsh] n тех. 1. храпово колело/механизъм; 2. палец/език на храпово колело.

ratchet

- ['raetshit] ratch.

ratchet-wheel

- ['raetshitwi:l] ratch 1.

rate

- [reit] n 1. норма; мярка, размер; стандарт; тарифа; степен; процент; част; ~ of interest лихвен процент; at the ~ of « 10 a day по 10 долара на ден; ~ of living стандарт/начин на живот; ~ per cent процент; 2. стойност, цена; at a high ~ скъпо; at an easy ~ евтино, изгодно; З. скорост, темпо; ход; at the ~ of... със скорост...; at an easy ~ без да бързам, с умерено темпо; at a great ~ много бързо; at the ~ you're going както я караш; at the ~ things are progressing както вървят/се развиват нещата; 4. разред, категория, класа; сорт, качество; 5. обик. рl (общински) налог, берия; такса; 6. избързване; изоставанe (на чаcовник за единица време); at any ~ във вceки случай; поне, най-малко; at this/that ~ разг. в такъв случай, при това положение. [reit] v 1. оценявам; изчислявам; 2. прен. ценя; преценявам; З. определям ранга/категорията на; причислявам към дадена категория; 4. считам/смятам за, причислявам към, преценявам като (и с as); 5. ост. облагам с данък/налог; 6. разг. заслужавам, имам право на; 7. ам. разг. ползувам се с особени привилегии; имам тежест/авторитет. [reit] v хокам, ругая.

rateable

- [] ratable.

rated

- ['reitid] а тех. номинален; паспортен.

ratel

- [reitl] n африканско/индийско животно, подобно на язовец (Mellivora).

ratepayer

- ['reitpeiъ] n данъкоплатец.

rathe

- [rei] a ост., поет. ранен, утринен.

rather

- ['rа:ъ] adv 1. по-скоро, по-право, по-точно; с по-голямо желание/готовност; I would/had ~ предпочитам (с inf без to); I'd ~ not не бих искал/желал; 2. доста, твърде; до известна степен; I ~ think струва ми се; the play was ~ a failure пиесата нямаше кой знай какъв успех/не беше кой знай какво; З. разг. разбира се, и още как.

rathskeller

- ['ra:tskelъ] n нем. бирхале.

ratification

- [,raetifi'keishn] n ратифициране, ратификация.

ratify

- ['raetifai] v ратифицирам.

rating

- ['reiti¤] n 1. класиране, класифициране; градиране; 2. ранг, лелас, категория; З. мор. чин; обикновен войник/матрос; редник; 4. банк. кредитоспособност; 5. тех. (номинална) мощност; производителност; проектна/изчислителна характеристика; 6. хронометриране; 7. оценка; 8. репутация, реноме, име; 9. рад., телев. брой на слушатели/зрители като критерий за популярност.

ratio

- ['reishou] n 1. мат. (съ)отношение; пропорция; коефициент; in direct/inverse ~ право/обратно пропорционално; 2. тех. предавателно число.

ratiocinate

- [,raeti'Јsineit] v книж. разсъждавам (логически).

ratiocination

- [,raetiЈsi'neishn] n книж. логическо съждение; умозаключение.

ration

- [raeshn] n дажба; воен. порцион; рl провизии, храна; emergency/iron ~ воен. неприкосновен запас; on short ~s с намалени дажби; to put s.o. on ~s поставям някого на дажбен режим. [raeshn]v 1. снабдявам с провизии/храна, продоволствувам; 2. поставям под режим на разпределение; разпределям на дажби (и с out).

ration-book

- ['raeshnbuk] n продоволствена/ снабдителна книжка/карта.

rational

- ['raeshnъl] I. a 1. разумен; разсъждаващ; благоразумен; смислен; 2. рационален; получен въз основа на разсъждение; З. лог. рационален; II. п 1. мислещо/разумно същество; 2. мат. рационално число.

rationale

- [raeshъ'na:li] n 1. обосновка; 2. основна причина; З. логична основа.

rationalism

- ['raeshъnъlizm] n фил. рационализъм.

rationality

- [,raeshъ'naeliti] n разумност, рационалност.

rationalization

- [,raeshъnъlai'zeishn] n 1. рационализиране, рационализация, организиране върху по-рационална/ефикасна основа; усъвършенствуване, модернизация; 2. осмисляне; обясняване; обяснение; З. псих. търсене/намиране на рационално обяснение на (често) нерационални подбуди; 4. разг. намиране на благовидна причина за недостойно поведение.

rationalize

- ['raeshъnъlaiz] v 1. правя разумен/смислен, осмислям; 2. разсъждавам разумно; давам рационално обяснение на; З. рационализирам; усъвършенствувам, модернизирам; 4. псих. търся/намирам рационално обяснение на (често) нерационално поведение/подбуди; 5. разг. намирам благовидна причина за недостойно поведение; 6. мат. рационализирам, освобождавам от ирационалност.

ratling

- ['raetli¤] n мор. напречно въженце на въжена стълба.

ratoon

- [rъ'tu:n] n издънка (на захарна трьстика и пр.). [rъ'tu:n] v 1. пускам издънки; 2. изрязвам, за да пусне издънки; З. давам реколта (за издьнки).

ratsbane

- ['raetsbein] n мишеморка, миша отрова.

rattan

- [rъ'taen] n 1. вид виеща се палма (от рода Calamus); 2. бастун/нагайка от клон на тази палма.

ratter

- ['raetъ] n 1. мишеловец; 2. sl. изменник, дезертьор.

rattle

- [raetl] v 1. тракам, тропам, хлопам, чукам; трополя; трещя, гърмя; дрънча, дрънкам; to ~ the sabre прен. дрънкам оръжие, заплашвам с война; 2. движа се с трясък; изтрополявам (along, down, past); З. бърборя, дърдoря, дрънкам (и с on, away); to ~ off/away издърдорвам, прочитам/казвам бързо; 4. правя/извършвам бързо (и с through); 5. разг. смущавам, обърквам, озадачавам; стряскам, уплашвам. [raetl] n 1. тропот, тропане; дрънкане; трополене; грохот, трясък; 2. бърборене, дърдорене; З. дърдорко, бърборко, дрънкало; 4. шум, гюрултия; веселба, гуляй; 5. детска хлопка/дрънкалка; 6. предсмъртно хъркане; 7. шум/тракане на гърмяща змия; рогови пръстени на опашката на гърмяща змия; 8. бот. червено пропадниче (Pediuclasis palustris); клопачка (Rhinanthus).

rattle-brain

- ['raetibrein] n 1. празноглавец; 2. дърдорко.

rattler

- ['raetlъ] n 1. нещо, което трака/хлопа; таратайка; 2. дърдорко; З. разг. гърмяща змия; 4. разг. първокачествен екземпляр; 5. разг. съкрушителен удар; 6. ам. sl товарен влак.

rattlesnake

- ['raetlsneik] n гърмяща змия (сем. Crotalidae).

rattletrap

- ['raetltraep] n 1. таратайка; 2. sl. уста; З. sl. дърдорко; 4. pl дрьнкулки; овехтели украшения; 5. attr раздрънкан; вехт, овехтял.

rattling

- ['raetli¤] a 1. тропащ, тракащ; трещящ, гьрмящ; 2. разг. бърз, жив; силен; З. sl. чудесен, екстра; ~ good speech отлична/чудесна реч.

rattly

- ['raetli] a раздрънкан, разхлопан.

rattrap

- ['raettraep] n 1. капан за плъхове; 2. трудно/опасно положение; З. разг. мръсна/занемарена сграда; 4. велосипеден педал със зъбци; 5. sl. уста.

ratty

- ['raeti] а 1. пълен с плъхове; 2. подобен на плъх, миши; З. sl. сърдит; раздразнителен, нервен; 4. sl. мизерен; овехтял, дрипав; 5. ам. разг. долен, презрян.

raucous

- ['rЈ:kъs] а 1. дрезгав, хриплив; груб; 2. ам. шумен; безреден; буен; неспокоен.

raunchy

- ['rЈ:ntshi] а ам. sl. 1. мърляв, небрежен; 2. нецензурен, мръсен; З. похотлив; 4. вехт, изтъркан.

ravage

- ['raevidj] v 1. опустошавам, разрушавам, разорявам; 2. грабя, ограбвам; З. повреждам; обезобразявам (за болеcт, скрьб и пр.). ['raevidj] n опустошение, разрушение, разорение; the ~s of time опустошителното действие на времето.

rave

- [reiv] v 1. бълнувам, говоря несвързано; 2. беснея, вилнея, бушувам; the storm ~d itself out бурята се набушува/утихна; З. говоря екзалтирано/запалено/ възторжено (about, of, over); превъзнасям (се); 4. говоря с ярост, беснея; изливам си мъката и пр.; to ~ against роптая против; to ~ o.s. hoarse преграквам от викане. [reiv] n 1. sl. възторжена критика; рl. прекомерни хвалби, суперлативи; 2. sl. (любовно) увлечение; З. sl. шумна веселба; 4. вой, рев; бяс, ярост; 5. attr (прекомерно) възторжен (за критика и пр.). [reiv] n ритла (на кола).

rave-up

- ['reivлp] n sl. шумна веселба/разходка.

ravel

- [raevl] v (-ll-) 1. разплитам (се), разнищвам (се); 2. прен. изяснявам (се), разнищвам (се) (и с out); З. обърквам (се), заплитам (се), оплитам (се), омотавам (се) (и прен.). [raevl] n 1. бъркотия, объркване; объркани нишки; заплетен възел; 2. разплетена нишка.

raven

- [reivn] n 1. гарван (Corvus согах); 2. attr гарванов. [reivn] v 1. дебна/търся плячка (about, after); 2. грабя, плячкосвам; опустошавам; З. ям лакомо; разкъсвам; имам вълчи апетит (for).

ravenous

- ['raevъnъs] a 1. грабителски; 2. лаком, ненаситен; З. гладен, изгладнял; ~ appetite вълчи апетит.

ravin

- ['raevin] n поет. плячка; грабеж, опустошение.

ravine

- [rъ'vi:n] n дефиле, пролом, клисура.

raving

- ['reivi¤] а 1. бълнуващ, не на себе си; 2. беснеещ, бушуващ; З. пленителен, очарователен.

ravish

- ['raevish] v 1. очаровам, пленявам; 2. грабвам/ отвличам насила; З. изнасилвам; 4. плячкосвам.

ravishing

- ['raevishi¤] а очарователен, пленителен.

ravishment

- ['raevishmъnt] n 1. възторг, захлас; 2. отвличане; З. изнасилване; 4. грабеж; плячкосване.

raw

- [rЈ:] а 1. суров, несварен, неопечен; недоварен, недопечен; 2. суров, необработен; мин. необогатен; ~ materials суровини; ~ spirits неразреден/чист спирт; ~ sugar нерафинирана захар; З. прен. груб, недообработен; недоизкусурен; 4. отворен, кървящ (за рана); ожулен; (силно) възпален; 5. неопитен, аджамия; ~ recruit новобранец; 6. влажен; студен; пронизващ (за вятьр); 7. разг. несправедлив, суров; ~ deal несправедливо отношение, несправедливост; 8. разг. нецензурен, вулгарен; 9. sl. гол; ~ head and bloody bones плашило, страшилище. [rЈ:] n (отворена) рана; ожулено място; in the ~ 1) груб, нецивилизован, див; 2) гол; life in the ~ животът с всичките му трудности, суровият живот; nature in the ~ грубата (човешка) природа.

raw-boned

- ['rЈ:bound] а мършав, кокалест; дръглив.

rawhide

- ['rЈ:haid] n 1. (въже/каиш от) сурова кожа; 2. attr от сурова кожа. ['rЈ:haid] ам. шибам/карам с камшик.

ray

- [rei] n 1. лъч (и прен.); 2. проблясък; светлина, сияние; З. бот. листенце от цвят на маргаритка и пр.; клонче на сенникоцветно растение; 4. зоол. лъч (на перка на риба, на морска звезда); 5. мат. лъч. [rei] v 1. излъчвам (се), сияя (off, out, forth); осветявам; 2. облъчвам (u мед.). [rei] n зоол. скат (Hypotremata). [rei] re .

rayah

- ['rаiъ] n рая.

rayless

- ['reilis] a 1. без лъчи, неизлъчващ; 2. нeосветен; тьмен; мрачен.

rayon

- ['reiЈn] n текст. изкуствена коприна.

raze

- [reiz] v 1. сривам със земята/до основи, събарям; 2. обик. прен. изтривам, изличавам; З. ост. ожулвам; изстьргвам; остригвам.

razee

- [rei'zi:] n ист. дървен военен кораб без горна палуба.

razor

- ['reizъ] n бръснач; самобръсначка. ['reizъ] v бръсна; порязвам с бръснач.

razor clam

- ['reizъ,klaem] n вид мида (Solen).

razor-back

- ['reizъbaek] n 1. висок тесен хребет; 2. зоол. rorqual; З. глиган с изострен гръбнак; 4. attr с тесен остър гръб (и ~-ed).

razor-bill

- ['reizъbil] n зоол. голяма гагарка (Alca torda) (и ~-ed auk).

razor-edge

- ['reizъredj] n 1. острие (като) на бръснач; 2. висок тесен хребет; З. прен. критична точка/положение; on a ~, on a razor's-edge в опасно/критично положение; 4. прен. тьнка граница; to keep on the ~ of крепя се на самата граница/на ръба на.

razor-fish

- ['reizъfish] razor clam.

razor-shell

- ['reizъshel] razor-fish.

razz

- [raez] n ам. sl. дюдюкане, освиркване. [raez] v освирквам; осмивам, вземам на подбив.

razzia

- ['raeziъ] n араб. 1. нашествие, нахлуване; 2. полицейска блокада; обиск.

razzle

- [raezl] n sl. 1. шумна веселба/гуляй; to be/go on the ~ гуляя; 2. бъркотия, шашарма; шашма; З. панаирджийска реклама.

razzle-dazzle

- ['raezldaezl] razzle.

razzmatazz

- [raezmъ'taez] n 1. razzle-dazzle; 2. извъртания; празни/двусмислени фрази.

re

- [rei] n муз. ре. [ri:] prep 1. юр., тьрг. относно, досежно; по отношение на (и in ~); 2. разг. за, относно, що се отнася до.

re-

- [ri:] pref изразява повтаряне, врьщане в някакво сьстояние, противодействие, взаимодействие пре-, ре-.

re-collect

- [,ri:kъ'lekt] v 1. събирам отново; 2. refl идвам на себе си, успокоявам се.

re-create

- [,ri:'krieit] v пресъздавам, претворявам; възпроизвеждам.

re-creation

- [,ri:kri'eishn] n пресъздаване, претворяване; възпроизвеждане.

re-do

- [,ri:'du] v (-did [-did]; -done [-dлn]) 1. преправям. преработвам; 2. боядисвам/тапицирам отново; ремонтирам.

re-echo

- [ri:'ekou] v отеквам; повтарям.

re-edit

- [,ri:'edit] v прередактирам; подготвям ново издание на.

re-education camp

- [,ri:edju'keishn,kaemp] n трудово-възпитателен лагер.

re-elect

- [,ri:i'lekt] v преизбирам.

re-enact

- [,ri:in'aekt] v 1. юр. отново въвеждам, възстановявам (закон и пр.); 2. отново изигравам, възстановявам (сцена и пр.).

re-enforce

- [] re-inforce.

re-enter

- [ri:'entъ] v 1. влизам пак (в); връщам се в; 2. юр. встъпвам отново във владение; З. пак постъпвам/връщам се на служба; 4. муз. встъпвам пак (за инструмент); 5. тьрг. вписвам отново; 6. правя линии (на гравюра) по-дълбоки.

re-entrant

- [,ri:'entrъnt] 1. а мат. входящ (за ьгьл); 2. п лице, коeто отново кандидатствува за депутат и пр.

re-entry

- [,ri:'entri] n 1. повторно влизане/встъпване; връщане; 2. юр. повторно влизане във владение; З. косм. връщане/навлизане в плътните слоеве на атмосферата; 4. бридж карта, която дава възможност на играча да вземе отново инициативата.

re-establish

- [,ri:is'taeblish] v възстановявам.

re-form

- [ri:'fЈ:m] v формирам (се)/нареждам се отново; строявам (се) отново; образувам се отново.

re-inforce

- [,ri:in'fЈ:s] v 1. подсилвам (войска и пр.); пращам подкрепления на; получавам подкрепления; 2. засилвам, подсилвам (и прен.); заякчавам (материя); затвърдявам; армирам (бетон); ~d concrete железобетон.

re-lease

- [ri:'li:s] v подновявам договор за давано под наем; давам отново под наем.

re-surface

- [ri:'sъ:fis] v 1. настилам/асфалтирам наново; 2. изплувам (за подводница и пр.).

re-up

- [ri:'лр] v (-pp-) v ам. записвам се пак доброволец (в армията).

reach

- [ri:tsh] v 1. простирам (се) (до), стигам до; my garden ~es as far as the river градината ми се простира до реката; the bookcase ~es the ceiling библиотеката стига до тавана; 2. стигам, достигам; докосвам, пипвам (нещо високо, отдалечено); З. стигам/достигам (до) (вьзраст, положение, ранг, решение, споразумение и пр.); 4. възлизам, стигам (за брой, сума) (и с to); 5. пристигам, стигам (до); дохождам, идвам (и с to); 6. простирам се, продължавам; her reign ~ed into the 17th century царуването и продължи и в XVII в.; 7. (по)давам; please ~ me the ... моля, подайте ми...; 8. повлиявам/въздействувам на; трогвам; 9. мор. правя галс; reach across посягам, пресягам се; reach after 1) пресягам се/посягам към; 2) прен. стремя се към; reach back връщам се назад в миналото, обхващам дълги години назад; reach down 1) свалям, снемам; 2) навеждам се, протягам се надолу; З) простирам се, стигам (to до); reach for пресягам се/посягам да взема; посягам към; reach forward протягам ръка (напред); reach out 1) протягам ръка (и to ~ out o.'s hand/arm) (for за); 2) стремя се (for към); З) to ~ out (to) намирам/търся връзка (с) (с цел да повлияя); 4) простирам се (за клони, корени и пр.); reach over посягам (to към). [ri:tsh] n 1. протягане; простиране; to make a ~ for протягам ръка за; 2. достъпност; близост; within easy ~ наблизо (of до); out of ~ твърде далеч/високо (за да се стигне); З. обсег; сфера; to be beyond the ~ of human aid никой не може да ми помогне; it is beyond/out of/above my ~ не e по възможностите/силите/способностите ми; it is within my ~ по силите/възможностите ми e; wonderful ~ of imagination богата фантазия; 4. протежение, пространство; ~ of woodland ивица гора; 5. част на река между два завоя/на канал между два шлюза; 6. мор. галс; 7. тех. съединителна щанга; 8. въздействие, влияние; the higher ~es of academic life високите академични кръгове. [ri:tsh] retch.

reach-me-down

- ['ri::tshmi,daun] 1. а готов (за дреха); 2. n pl готови дрехи; купени/подарени на старо дрехи.

react

- [ri'aekt] v 1. реагирам (to); 2. хим. реагирам, предизвиквам реакция (on, upon, with); З. въздействувам (on, upon); 4. противопоставям се, противодействувам, оказвам съпротива, въставам (against); 5. воен. контраатакувам. [,ri:'aekt] v театр. изпълнявам повторно.

reactance

- [ri'aektъns] n ел. реактивно съпротивление.

reactant

- [ri'aektъnt] n хим. реагент, реагиращо вещество.

reaction

- [ri'aekshn] n 1. реакция (и хим.); реагиране; 2. пол. реакция; З. противодействие; 4. взаимодействие; 5. воен. контраатака.

reactionary

- [ri'aekshъnъri] nол. 1. а реакционен; 2. п реакционер.

reactivate

- [,ri:'aektiveit] v активизирам (се) отново.

reactive

- [ri'aektiv] а 1. реагиращ; 2. обратен; противодействуващ; З. мед. реактивен.

reactivity

- [,riaek'tiviti] n реактивност.

reactor

- [ri'aektъ] n 1. физ., хим. реактор; 2. ел. реактор; стабилизатор; реактивна бобина; дросел; З. мед. който реагира положително на външен дразнител.

read

- [ri:d] v (read [red]; read) 1. чета, прочитам; разчитам; to ~ to o.s. чета наум; for "fail" ~ "fall" печ. напечатано fail, да се чете fall; 2. чете се, звучи; the play ~s better than it acts пиесата e по-добра, когато се чете, отколкото на сцената; the sentence ~s oddly изречението звучи особено; З. гадая, разгадавам; тълкувам, обяснявам (и сьнища); наблюдавам (с цел да предвидя действието на нещо); to ~ cards/s.o.'s hand гледам на карти/на ръка; to ~ the sky гадая по звездите; съдя за времето по небето; to ~ s.o.'s thoughts чета миcлите на някого; to ~ s.o.'s face познавам/разбирам какъв е/какво мисли някой по лицето му; silence must not always be ~ as consent мълчанието не трябва винаги да се тълкува като съгласие; the clause ~s both ways клаузата може да се тьлкува и така, и така; to ~ s.o. like a book съвсем ми e ясно какво мисли/чувствува/какъв е някой; 4. показвам, отчитам (за уред); разчитам (уред и пр.); to ~ the time/clock познавам времето по часовника (за дете); 5. глася (за цитат, документ и пр.); 6. уча, изучавам; следвам; to ~ (for a degree in) physics следвам физика; to ~ for the bar следвам право; 7. препoдавам, чета (лекции по); read around: to ~ (a)round a subject чета допълнителна литература, свързана с дадена тема; read back прочитам на глас (сьобщение и пр.), за да проверя дали е прието точно; read for вж. read1 6.; read in цьрк. встъпвам в длъжност (и refl); read into влагам (несьществуващ смисьл в думите на някого); too much should not be ~ into his statement не трябва да се влага твърде много в изявлението му; read off 1) прочитам (и на глас); 2) разчитам (уред); read out 1) прочитам на глас; 2) ам. отстранявам (член на партия и пр.) чрез официално съобщение; read over прочитам, изчитам; read round 1) read around; 2) to ~ round the class/room четем един подир друг (пасажи от книга и пр.); read through read over; read up научавам, изучавам, проучвам; подготвям се (on a subject); поддържам знанията си (по даден вьпрос) на съвременно ниво. [ri:d] n четене; the book is a pretty good ~ книгата e добра за четене; to have a quiet ~ почитам си спокойно. [red] а: well ~ начетен, deeply ~ in the classics с основни дьлбоки познания по класиците.

readability

- [,ri:dъ'biliti] n 1. четливост, яснота; 2. увлекателност (на четиво).

readable

- ['ri:dъbl] а 1. четлив, ясен, разбираем; 2. увлекателен, интересен, забавен (за четиво).

reader

- ['ri:dъ] n 1. читател, четец; great ~ човек, който много чете; 2. читанка; христоматия; антология; З. рецитатор; 4. рецензент на издателство; 5. доцент; университетски преподавател; 6. печ. коректор.

readership

- ['ri:dъship] n 1. доцентура; 2. читатели (на даден вестник и пр.).

readily

- ['redili] adv 1. с готовност, охотно; веднага; 2. лесно, леко.

readiness

- ['redinis] n 1. готовност, подготвеност; to have everything in ~ for всичко ми e готово за; 2. бързина, лекота; сръчност; З. готовност, охота; отзивчивост.

reading

- ['ri:di¤] n 1. четене; 2. четиво; it makes good/ dull ~ интересно/скучно e за четене; З. рецитал; рецитиране; литературно четене; 4. начетеност; ученост, ерудиция; 5. вариант на текст; 6. тълкуване, обяснение, разбиране, интерпретация; 7. отчитане, показване, данни, указания (на барометьр и пр.); 8. парл. разглеждане на законопроект; first/second/third ~ първо/второ/трето четене. ['ri:di¤] а 1. за четене; ~ matter четиво; 2. който чете; ~ age обикновената възраст, когато децата започват да четат.

reading desk

- ['ri:di¤,desk] n 1. пюпитър, пулт; 2. цьрк. аналой.

reading lamp

- ['ri:di¤,laemp] n настолна лампа.

reading-glass

- ['ri:di¤gla:s] n лупа (за четене).

reading-room

- ['ri:di¤rum] n читалня.

readjust

- [,ri:ъ'djлst] v 1. оправям, нагласявам (дреха, фризура и пр.); подреждам; 2. приспособявам, пригаждам; пренагласявам.

readjustment

- [,ri:ъ'djлstmъnt] n 1. приспособяване, пригаждане; нагаждане; пренагласа; 2. преустройство.

ready

- ['redi] а 1. готов, приготвен; нагласен; to get ~ приготвям (се); to make ~ приготвям; 2. готов, подрьчен, на разположение; ~ cash/money готови пари, пари на ръка; З. наклонен, склонен, готов (to), съгласен, разположен; лесен; to give a ~ consent съгласявам се бързо/охотно; to find ~ acceptance бивам приет веднага/охотно; to be a ~ believer in лесно вярвам на; ~ tool прен. послушно оръдие; ~ solubility лесна/бърза разтворимост; the readiest way to do it най-лесният начин да се направи; 4. бърз, пъргав, подвижен (и за ум); чевръст; to have a ~ hand сръчен съм; to have a ~ tongue/wit находчив съм; to be a ~ speaker говоря леко и свободно; to have a ~ pen пиша леко, имам леко перо (за писател); very ~ with excuses винаги готов с извинение. ['redi] n 1. воен. положение на оръжие за стрелба; at the ~ 1) насочен за стрелба; 2) прен. готов за действие, в пълна готовност; 2. sl. пари, пара. ['redi] adv обик. в сьчет с рр предварително приготвен; ~ packed (предварително) опакован; packed ~ готов опакован. ['redi] v приготвям.

ready room

- ['redi,rum] n ам. ав. стая за инструктаж преди полет.

ready-made

- ['redimeid] I. a 1. готов (за дреха); 2. неоригинален, взет наготово (за идея и пр.); З. лесен, удобен (за извинение и пр.); II. п готова дреха; конфекция.

ready-reckoner

- ['redi,rekъnъ] n тьрг. сборник с аритметични изчисления.

ready-to-cook

- ['reditъ'kuk] a: ~ food полуфабрикат.

ready-to-wear

- ['reditъ'wЁъ] ready-made I. 1.

ready-witted

- ['redi,witid] а находчив, остроумен.

reaffirm

- [,ri:ъ'fъ:m] v потвърждавам.

reafforest

- [,ri:ъ'fЈrist] v залесявам отново.

reagent

- [ri:'eidjъnt] n хим. реактив, реагент.

real

- [riъl] a 1. истински, действителен, реален; in ~ life в живота; 2. истински, автентичен, същински; естествен; ~ money пари; З. прен. истински, същински; 4. мат. действителен (за число); 5. юр. недвижим; ~ estate/aм. property недвижим имот; 6. ик. реален (за заплата и пр.); the ~ thing нещо първокачествено; the ~ Mackay/McCoy 1) нещо истинско, чиста работа; 2) отлично уиски. [riъl] n 1. мат. действително число/величина; 2. действителност; for ~ sl. истински; наистина, не на шега. [riъl] adv разг. 1. много; to have a ~ good time чудесно/много хубаво прекарвам; 2. ам. много, наистина; съвсем; to be ~ sorry много съжалявам; he is ~ healthy съвсем/много e здрав. [rei'Ј:l] n ист. реал (исп. монета).

realia

- [ri'eiliъ] n pl реалии.

realign

- [,ri:ъ'lain] v преустройвам; прегрупирам.

realignment

- [,ri:ъ'lainmъnt] n преустройство; прегрупиране.

realise

- [] realize.

realism

- ['riъlizm] n реализъм.

realist

- ['riъlist] n реалист.

realistic

- [riъ'listik] а реалистичен.

reality

- [ri'aeliti] n 1. действителност, реалност; нещо действително/съществуващо; in ~ в действителност, действително; всъщност; наистина; 2. реализъм, истинност, вярност; З. (истинска) същност; the realities of the situation истинското/фактическото положение; the grim realities of war жестоката същност/жестокостта на войната.

realizable

- [riъ'laizъbl] a 1. осъществим, постижим, изпълним; реализуем (и за ценности); 2. който може да бъде осъзнат/разбран.

realization

- [,riъlai'zeishn] n 1. (о)съзнаване; разбиране; 2. осъществяване, постигане, изпълнение; реализиране (и на ценности).

realize

- ['riъlaiz] v 1. (о)съзнавам, разбирам, схващам; усещам; 2. осъществявам, постигам, реализирам; З. тьрг. превръщам в пари, реализирам; 4. печеля; получавам доход; нося печалба/доход; 5. придавам реалност на, представям/изобразявам реалистично.

really

- ['riъli] adv 1. действително, наистина; фактически, всъщност; not ~ всъщност не; ~ and truly наистина; 2. ~! нима? хайде де! тъй ли? not ~! не може да бъде.

realm

- [relm] n 1. царство; страна; 2. облаcт, сфера.

realpolitik

- [rei'a:lpЈli'ti:k] n нем. 1. политика, основана на практически съображения; 2. политика на силата.

realtor

- ['riъltъ] n ам. посредник при продажба на недвижими имоти.

realty

- ['riъlti] n юр. недвижими имоти.

ream

- [ri:m] n 1. топ хартия; 2. рl. разг. много, купища, маса (особ. стихове и пр.). [ri:m] v 1. тех. райберовам, зенкеровам; 2. ам. изстисквам (сок).

reamer

- ['ri:mъ] n 1. райбер; разширител; 2. ам. малка ръчна сокоизстисквачка.

reanimate

- [ri'aenimeit] v 1. съживявам; 2. ободрявам; въодушевявам; обновявам.

reap

- [ri:p] v жъна, пожънвам (и прен.); прибирам реколта; to ~ where one has not sown използувам плодовете на чужд труд; you shall ~ as you have sown каквото посееш, такова ще пожънеш.

reaper

- ['ri:ръ] n 1. жътвар; 2. reaping-machine; З. символ на смъртта.

reaping-hook

- ['ri:pi¤huk] n сърп.

reaping-machine

- ['ri:pi¤mъshi:n] n жътварка, комбайн.

reappear

- [,ri:ъ'piъ] v появявам се/показвам се отново.

reappoint

- [,ri:ъ'pЈint] v 1. преназначавам; 2. пренареждам.

reappraisal

- [,ri:ъ'preizъl] n преоценка.

reappraise

- [,ri:ъ'preiz] v преоценявам.

rear

- [riъ] v 1. (в)дигам (се), издигам (се); повдигам (се); извишавам (се); 2. построявам, издигам; З. изправям се на задните си крака (за кон; и с up); 4. отглеждам, отхранвам (деца); развъждам (птици и пр.); отглеждам (растения); 5. ам. прен. надигам се (и с up; against срещу). [riъ] n 1. гръб; задна част; тил (и воен.); in the ~ отзад, накрая; to he at the ~ на опашката/края съм; to take/attack in the ~ нападам в тил; at the ~ of зад; 2. разг. задник; З. разг. нужник; 4. attr заден.

rear sight

- ['riъsait] n воен. мерник.

rear-admiral

- ['riъr'aedmirъl] n воен. контраадмирал.

rear-guard

- ['riъga:d] n ариергард, заден отряд.

rear-view mirror

- ['riъvju:,mirъ] n авт. оглeдало за обратно виждане.

rearm

- [ri:'a:m] v превъоръжавам (се).

rearmament

- [ri:'а:mъmъnt] n превъоръжаване.

rearmost

- ['riъmoust] а най-последен, най-заден.

rearrange

- [,ri:ъ'reindj] v 1. пренареждам; прегрупирам; 2. нареждам пак както си е било.

rearrangement

- [,ri:ъ'гeindjmъnt] n 1. пренареждане, прегрупиране; 2. ново положение на нещата.

rearward

- ['riъwъd] а заден; тилов. ['riъwъd] n заден край, тил.

rearwards

- ['riъwъdz] adv назад; накрая.

reason

- ['ri:zъn] n 1. причина, основание (for), довод, аргумент; by ~ of поради, по причина на; with (good) ~ с основание, не без основание, основателно; for ~s of state/health по държавни/ здравословни причини; for ~s best known to myself по причини, които само аз си знам; for a very good ~ съвсем/напълно основателно; all the more ~ for (c ger) още едно (важно) основание да; 2. здрав разум, разсъдък; to listen to/hear ~ вслушвам се в добри/разумни съвети; to bring s.o. to ~ вразумявам някого; in/within ~ разумно, приемливо; I'll do anything in/within ~ ще направя всичко, което може да се иска от мен; the price of meat is out of all ~ цената на месото e невероятна; it stands to ~ очевидно/естествено e. ['ri:zъn] v 1. разсъждавам, мисля; обмислям (и с out); 2. доказвам, аргументирам; заключавам; ~ed statement аргументирано изказване/твърдение; З. обсъждам, разисквам; reason into убеждавам/скланям да (и с ger), to ~ s.o. into coming убеждавам някого да дойде; to ~ s.o. into a sensible course of action убеждавам някого да постъпи разумно; to ~ o.s. into perplexity обърквам се от много разсъждения; reason out of разубеждавам, отклонявам от; убеждавам в неправилността на; reason with увещавам, мъча се да убедя.

reasonably

- ['ri:zъnъbli] adv 1. разумно, логично; 2. разг. доста, сравнително.

reasonabre

- ['ri:zъnъbl] а 1. разумен; логичен; 2. приемлив, поносим, търпим, сносен; умерен (и за цена); ~ chance добри изгледи (за успех); beyond ~ doubt по несъмнен начин, без всякакво съмнение; З. с разума си; способен да мисли.

reasoning

- ['ri:zъni¤] n 1. разсъждаване; 2. причини, аргументи, доводи. ['ri:zъni¤] а мислещ; разсъдлив; ~ faculties мисловни способности.

reasonless

- ['ri:zъnlis] а 1. неоснователен, безпричинен; 2. неразумен; З. глупав, безразсъден.

reassemble

- [,ri:ъ'sembl] n 1. събирам (се) отново; 2. сглобявам/монтирам отново.

reassurance

- [,ri:ъ'shuъrъns] n 1. увереност; 2. успокоение, уверяване, успокояване.

reassure

- [,ri:ъ'shuъ] v 1.вдъхвам увереност/вяра (у); успокоявам; уверявам (отново); 2. преосигурявам.

reaumur

- ['reiъmjuъ] а реомюров (за термометьр).

reave

- [ri:v] v (reft [reft]) ост. 1. грабя, ограбвам; плячкосвам; 2. отвличам, похитявам (away, from).

reb

- [reb] ам. разг. rebel .

rebarbative

- [ri'ba:bъtiv] а отблъскващ, противен.

rebate

- ['ri:beit] n тьрг. отбив. отстъпка, намаление. [ri'beit] v тьрг. правя отбив/отстъпка, намалявам, отбивам от (цена). ['raebit] rabbet.

rebec

- ['ri:bek] n ребека (старинен струнен инструмент).

rebeck

- ['ri:bek] rebec.

rebel

- [rebl] n 1. бунтовник; въстаник; 2. непокорник, размирник, бунтар; З. attr 1) бунтовнически, въстанически; 2) бунтарски. [ri'bel] v (-ll-) 1. въставам, бунтувам се (against); 2. противопоставям се, негодувам (against).

rebellion

- [ri'beljъn] n 1. въстание, бунт; размирици; 2. недоволство, протест.

rebellious

- [ri'beljъs] а 1. бунтовнически, въстанически; 2. непокорен, бунтарски, буен, размирен; З. упорит, неподатлив, неподдаващ се (на лечение, обработка, контрол и пр.).

rebid

- [,ri:'bid] v бридж повтарям обявен вече цвят.

rebirth

- [ri:'bъ:Ґ] n 1. прераждане; 2. възраждане, възродяване; обновяване.

reboant

- ['rebouъnt] а поет. ечащ, отекващ.

reborn

- [ri:'bЈ:n] a 1. прероден, родeн отново; превъплътен; 2. възроден; обновен.

rebound

- [ri'baund] v 1. отскачам, рикоширам; 2. прен. връщам се, засягам този, който е причинил нещо (upon); the mischief may ~ upon your own heads злото може да се стовари на собствените ви глави; З. възродявам се, съживявам се; обновявам се; 4. отеквам. [ri'baund] n 1. отскачане, рикоширане; to take a ball on the ~ връщам/удрям топка, когато отскача; 2. реакция след силно преживяване; on the ~ като реакция от разочарование; to take s.o. on/at the ~ възползувам се от рaзочарованието на някого, за да го накарам да се ожени за мен/да постъпи не така, както е възнамерявал.

rebuff

- [ri'bлf] n 1. неочакван отказ; срязване; to meet with/suffer a ~ отказват ми безцеремонно, срязват ме; 2. неочаквана пречка. [ri'bлf] v отблъсквам, отхвърлям; отказвам (на); срязвам.

rebuild

- [,ri:'bild] v (rebuilt [,ri:'bilt]) 1. възстановявам, възобновявам; 2. преправям.

rebuke

- [ri'bju:k] v мъмря, смъмрям; порицавам, укорявам. [ri'bju:k] n мъмрене, смъмряне; порицание, укор.

rebus

- ['ri:bъs] n ребус.

rebut

- [ri'bлt] v (-tt-) отхвърлям, опровергавам, отричам; оборвам (с доказателства).

rebuttal

- [ri'bлtl] n 1. отхвърляне, опровергаване; (аргументирано) опровержение; 2. юр. доказателства, които опровергават обвинението.

rebutter

- [ri'bлtъ] n 1. опровержение; 2. юр. възражение (на ответника).

recalcitrance

- [ri'kaelsitrъns] n 1. непокорство, непокорност; недисциплинираност; 2. неподатливост.

recalcitrancy

- [ri'kaelsitrъnsi] recalcitrance.

recalcitrant

- [ri'kaelsitrъnt] а 1. непокорен; неизпълнителен; своеволен, недисциплиниран; 2. неподатлив (на обработка, лечение и пр.).

recall

- [ri'kЈ:l] v 1. повиквам обратно; връщам; отзовавам; 2. отменям, анулирам; вземам си обратно; З. спомням си; припомням (си), напомням; 4. поет. обновявам, съживявам. [ri'kЈ:l] n 1. (право на) отзоваване; letter of ~ дипл. отзователно писмо; 2. връщане; beyond/past ~ 1) невъзвратим, непоправим, безвъзвратен; 2) забравен; З. отменяне, анулиране; 4. сигнал/заповед за връщане; 5. припомняне, спомняне; напомняне; total ~ (способност за) припомняне във всички подробности.

recant

- [ri'kaent] v отричам (се), отмятам се/отказвам се от.

recantation

- [,ri:kaen'teishn] n отричане, отмятане, отказване.

recap

- ['ri:kaep] разг. ськр. от recapitulation, recapitulate. [ri:'kaep] v (-pp-) ам. авт. възстановявам/регенерирам гума.

recapitulate

- [,ri:kъ'pitjuleit] v 1. повтарям накратко, peзюмирам, сумирам; 2. правя преглед; преговарям.

recapitulation

- ['ri:kъ,pitju'leishn] n 1. повторение, кратък преглед, резюме; 2. рекапитулация, сумиране; З. биол. рекапитулация; 4. муз. реприза.

recapitulative

- [,ri:kъ'pitjulъtiv] а 1. резюмиращ, сумиращ; 2. конспективен.

recapitulatory

- [,ri:kъ'pitjulъtъri] recapitulative.

recapture

- [ri:'kaeptshъ] v 1. улавям/пленявам отново; възвръщам си; 2. изживявам отново; З. юр. изземвам; възвръщам незаконно взета собственост. [ri:'kaeptshъ] n 1. юр. изземване, възвръщане (на незаконно взета собственост, пленник и пр.); 2. възвърнат пленник/плячка.

recast

- [ri:'ka:st] v (recast) 1. отливам отново; давам друга форма на; 2. преработвам, поправям (книга, план и пр.); З. театр. сменям състава на (пиеса); давам друга роля на (актьор). [ri:'ka:st] n 1. преработване, даване нова форма; преработена форма/вид; 2. нов/подобрен вид.

recce

- ['reki] воен. sl. ськр. от reconnaissance1 .

recede

- [ri'si:d] v 1. оттеглям се, отдалечавам се, отдръпвам се; 2. оттеглям се, измъквам се (и прен.); З. губя се, чезна, ставам неясен; избледнявам (в паметта); 4. накланям се назад; receding forehead полегато чело; receding chin вдадена навътре брада; 5. спадам (и за цена); намалява ми се цената.

receipt

- [ri'si:t] n 1. получаване; приемане; to be in ~ of канц. получавам, получил съм; (up)on the ~ of при получаване(то) на; 2. обик. pl постъпления, печалби, приход; З. разписка, квитанция; 4. рецепта за готвене; 5. ост. митница. [ri'si:t] v давам разписка за; разписвам се (на); обгербвам.

receipt-book

- [ri'si:tbuk] n кочан с разписки/квитанции.

receivable

- [ri'si:vъbl] а за получаване; bills/accounts ~ сметки, по които има да се събират/получават суми.

receive

- [ri'si:v] v 1. получавам; 2. приемам; to be ~d into приемат ме в; to ~ s.o's confession изслушвам изповедта на някого; З. укривам крадени вещи (и to ~ stolen goods); 4. приемам, давам прием; срещам, посрещам (гости); receiving line шпалир от посрещачи; 5. съдържам, побирам; 6. поемам, издържам, понасям (тежест); обект съм на; отстоявам; срещам, пресрещам (удар и пр.); to ~ a broken jaw разбивам си/разбиват ми челюстта; 7. допускам, признавам, приемам, възприемам; 8. цьрк. причестявам се; 9. рад., телев. приемам, ловя, улавям; to be on the receiving end прен. на топа на устата съм, опирам пешкира.

received

- [ri'si:vd] а приет, общоприет, общопризнат; възприет; R. Pronunciation книжовно произношение на английския език (ськр. R. P.).

receiver

- [ri'si:vъ] n 1. получател; 2. приемател; З. (радио)приемник; 4. телефонна слушалка; 5. укривател на крадени вещи; 6. данъчен чиновник; 7. юр. съдия-изпълнител; 8. тех. приемник, сборник; резервоар; кондензаторно гърне.

receiving set

- [ri'si:vi¤,set] n радиоприемник.

receiving-order

- [ri'si:vi¤,Ј:dъ] n юр. изпълнителен лист.

recency

- ['ri:sъnsi] n неотдавнашност; новост.

recension

- [ri'senshn] n 1. преработване, поправяне (на текст); 2. версия, поправен текст; З. рецензия.

recent

- ['ri:snt] а неотдавнашен, скорошен; последен; нов, съвременен.

recently

- ['ri:sъntli] adv напоследък, неотдавна, (на)скоро.

receptacle

- [ri'septъkl] n 1. съд; контейнер; вместилище; влагалище; 2. чанта, торба; З. бот. чашка; 4. ел. гнездо, букса.

reception

- [ri'sepshn] n 1. получаване; приемане; 2. рад., телев. приемане; the ~ is good/poor добре/лошо се чува/вижда; З. приемане, включване (в партия и пр.) (into); 4. прием, приемане, посрещане; to meet with/have a warm ~ бивам добре приет; 5. възприемане.

reception clerk

- [ri'sepshn,kla:k] n администратор (в хотел и np.).

reception-desk

- [ri'sepshndesk] n администрация, рецепция (в хотел и пр.).

receptionist

- [ri'sepshъnist] n 1. администратор (в хотел и пр.); 2. служащ, който упътва посетители/пациенти/клиенти.

receptive

- [ri'septiv] а 1. възприемчив, схватлив; 2. разположен, отзивчив (кьм идея, предложение и пр.) (to); З. биол. рецепторен.

receptivity

- [risep'tiviti] n 1. възприемчивост, схватливост; 2. отзивчивост; З. тех. поглъщателна способност; 4. вместимост.

recess

- [ri'ses] n 1. прекъсване на работа/занятия (особ. на парламент); ам. ваканция (и на сьд); междучасие; 2. ниша; З. малко заливче; врязване в планинска верига; 4. анат. вдлъбнатина, кухина; 5. глухо/уединено място, кътче; рl недра, пазви; the secret/inmost ~es of the heart глъбините на сърцето. [ri'ses] v 1. правя вдлъбнатина/кухина; правя ниша в; 2. оттеглям/дръпвам назад (и постройка); слагам в ниша/на скрито място; З. прекъсвам работа/занятия.

recession

- [ri'seshn] n 1. оттегляне, отдръпване, отдалечаване; 2. ниша; вдадено място; З. ик. спад.

recessional

- [ri'seshъnъl] 1. а ваканционен; 2. n цьрк. химн в края на службата (и ~ hymn).

recessive

- [ri'sesiv] a 1. отдръпващ се, оттеглящ се, отстъпващ; 2. биол. рецесивен; З. фон.: ~ accent изтегляне на ударението напред.

recharge

- [ri'tsha:dj] 1. воен. зареждам отново; 2. нападам отново; З. обвинявам отново.

rechauffe

- [rei'shoufei] фp. 1. претоплено ястие; 2. прен. пренебр. преработка.

recherche

- [rъ'shЁъshei] а фр. 1. изискан, фин; 2. екзотичен; рядък; З. пресилен; превзет.

recicle

- [,ri:'saikl] v преработвам (вторични суровини).

recidivist

- [ri'sidivist] n рецидивист.

recipe

- ['resipi] n рецепта (готварска, медицинска) (и прен.).

recipience

- [ri'sipiъns] n възприемчивост.

recipiency

- [ri'sipiъnsi] recipience.

recipient

- [ri'sipiъnt] I. a 1. получаващ; 2. възприемчив, схватлив; II. n 1. получател; 2. мед. приемател, реципиент.

reciprocal

- [ri'siprъkъl] a 1. взаимен; 2. обратен; съответен; З. грам. взаимен, реципрочен; 4. мат. реципрочен, обратен.

reciprocate

- [ri'siprъkeit] v 1. отвръщам, отговарям на (чувства и пр.); отплащам се (with); 2. разменяме си; З. тех. движа (се) напред-назад, извършвам възвратно-постъпателно движение; reciprocating engine бутален двигател.

reciprocation

- [ri,siprъ'keishn] n 1. отвръщане със същото, отплащане; взаимност (на чувства и пр.); 2. взаимодействие; З. тех. възвратно-постъпателно движение.

reciprocative

- [ri'siprъkeitiv] а 1. взаимен; 2. отвръщащ със същото; З. тех. възвратно-постъпателен.

reciprocity

- [risi'prЈsiti] n 1. взаимност; 2. взаимодействие.

recision

- [ri'sijn] n отменяне, анулиране.

recital

- [ri'saitl] n 1. разказване; разказ; 2. изреждане; З. рецитал, концерт; 4. юр. изложение на факти (в документ).

recitation

- [,resi'teishn] n 1. декламиране, рецитиране; рецитация, декламация; 2. разказване, излагане, разказ; З. ам. разказване на зададен урок; 4. ам. урок, учебен час.

recitative

- [,resitъ'ti:v] n муз. речитатив.

recite

- [ri'sait] v 1. разказвам (и урок); разправям; 2. декламирам, рецитирам; З. изреждам, изброявам.

reck

- [rek] v ост., поет. само вьв вьпр. и отриц. изречения или с little обръщам внимание на (of); he ~ed not of the danger нехаеше за опасността; it ~s little няма значение, не e важно; what ~s it him какво го e грижа/го засяга.

reckless

- ['reklis] а безразсъден, необмислен, неразумен; дързък; ~ of danger без страх от опасността.

reckon

- [rekn] v 1. смятам, пресмятам; изчислявам; броя, преброявам; to ~ without o.'s host прен. правя си сметката без кръчмаря; ~ing from today считано от днес; 2. считам, смятам; to be ~ed a wit минавам/считат ме за остроумен; I ~ him as one of my friends/among my friends смятам го за приятел; З. разг. мисля, смятам, предполагам, струва ми се; reckon in включвам (в сметка); reckon on разчитам/уповавам се на; reckon up изчислявам; reckon upon reckon on; reckon with 1) вземам предвид/под внимание; an opponent to be ~ed with сериозен противник; 2) справям се с; прен. оправям си сметките с.

reckoning

- ['rekъni¤] n 1. смятане, пресмятане; изчисление; преброяване; to be out in o.'s ~ сбърквам. в пресмятанията/преценката си, сметките ми излизат криви; by my ~ по моята сметка, както пресмятам аз; 2. сметка (особ. в крьчма); разплащане, разплата (и прен.); day/hour of ~ ден/час на разплата; to pay the ~ 1) плащам сметката; 2) прен. плашам за глупостга/грешката си; З. мер. определяне на местонахождението на кораб.

reclaim

- [ri'kleim] v 1. разработвам (целина, блатисто място и пр.); 2. поправям, превъзпитавам, вкарвам в пътя (пияница, престьпник и пр.); З. опитомявам; 4. използувам отново (отпадьци) като суровини; 5. тех. регенерирам. [ri'kleim] n: it is beyond/past ~ непоправимо e; свършено e.

reclamation

- [,reklъ'meishn] n 1. възстановяване, възвръщане, получаване обратно (на територия и пр.); 2. култивиране, обработване; мелиорация; пресушаване (на блата); З. прен. поправяне (на поведение); 4. рекламация; 5. тех. регенериране; 6. използуване (на отпадьци) за суровини.

reclame

- [rei'kla:m] n фр. 1. реклама; 2. прен. шум, самоизтъкване; (евтина) популярност.

reclinate

- ['reklineit] а бот. наведен, извит надолу.

recline

- [ri'klain] v облягам (се); излягам се; накланям (се); опирам (се), подпирам (се) (on, upon, against).

recluse

- [ri'klu:s] n 1. отшелник; 2. саможив човек. [ri'klu:s] a 1. саможив, затворен; 2. уединен, откъснат.

reclusion

- [ri'klu:jn] n 1. уединение; 2. отшелничество.

recognition

- [,rekъg'nishn] n 1. (раз)познаване; to alter/ change out of/beyond (all) ~ ставам неузнаваем, променям се до неузнаваемост; 2. признаване (и пол.); приемане; З. признание, изразено внимание (за добра работа); in ~ of като награда за (заслуги и пр.).

recognizable

- [rekъg'naizъbl] а познаваем, узнаваем, който може да се (раз)познае.

recognizance

- [ri'kЈ(g)nizъns] n 1. юр. задължение (срещу гаранция); гаранция; 2. recognition.

recognize

- ['rekъgnaiz] v 1. (раз)познавам; 2. признавам (и пол.); приемам; З. оценявам, награждавам (заслуги и пр.); 4. давам думата на; 5. приемам/поздравявам като приятел/познат.

recoil

- [ri'kЈil] v 1. отдръпвам се, отстъпвам; 2. отскачам, отхвръквам; ритам (за орьжие); З. ужасявам се, отвращавам се (from); 4. to ~ on/upon връщам се/стоварвам се на/върху (този, който е извьршил нещо). [ri'kЈil] n 1. отскачане, отдръпване; ритане (на орьжие); 2. ужас, отвращение; отвръщане; З. обратна реакция.

recollect

- [rekъ'lekt] v спомням си, припомням си.

recollection

- [rekъ'lekshn] n 1. спомняне, припомняне; памет; to the best of my ~ доколкото си спомням; it happened within my ~ помня, когато се случи; the problem has never arisen within my ~ този проблем не е възниквал, откакто се помня; 2. често рl спомени, възпоменания; З. съзерцание.

recommend

- [,rekъ'mend] v 1. препоръчвам; давам прегоръка; 2. представям (за награда); З. съветвам, препоръчвам; 4. поверявам (на грижите на) (to); 5. представям в добра светлина, препоръчвам, говоря добре за.

recommendable

- [,rekъ'mendъbl] а препоръчителен.

recommendation

- [,rekъmen'deishn] n 1. препоръка; препоръчване; to speak in ~ of s.o./s.th. препоръчвам някого/нещо; on. s.o.'s ~ по нечия препоръка; 2. добро/похвално качество.

recommendatory

- [,rekъ'mendъtъri] а препоръчителен.

recommit

- [,ri:kъ'mit] v (-tt-) парл. връщам (законопроект) отново в комисия.

recompense

- ['rekъmpens] v отплащам; възнаграждавам; обезщетявам (for); to ~ good with evil отвръщам на доброто със зло. ['rekъmpens] n отплата, възнаграждение; обезщетение, компенсация.

reconcilable

- ['rekъnsailъbl] а 1. съвместим; 2. примирим.

reconcile

- ['rekъnsail] v 1. помирявам, сдобрявам (with); 2. примирявам, изглаждам, съгласувам (with); to ~ o.s. to примирявам се с.

reconcilement

- [,rekъn'sailmъnt] n 1. помиряване, сдобряване, помирение; спогодба; 2. съгласуване.

reconciliation

- [,rekъnsili'eishn] reconcilement 1.

reconciliatory

- [rekъn'siliъtъri] а помирителен.

recondite

- ['rekъndait] a 1. таен, скрит, неизвестен; 2. неясен, отвлечен, неразбираем.

recondition

- [,ri:kъn'dishn] v 1. поправям, ремонтирам; 2. възстановявам, възобновявам; З. променям (нечие отношение и пр.).

reconnaisance

- [ri'kЈnisns] n 1. воен. разузнаване, рекогносцировка; ~ in force разузнавателна акция на военна част; 2. разузнавателен отред; З. предварителен преглед/изследване (на предстояща работа); 4. attr разузнавателен.

reconnoitre

- [,rekъ'nЈitъ] v разузнавам; проучвам, изследвам (положение и пр.).

reconsider

- [,ri:kъn'sidъ] v преразглеждам; преценявам/ обмислям отново.

reconstitute

- [,ri:'kЈnstitju:t] v 1. reconstruct 1.; 2. връщам към първоначалното състояние (напр. мляко от мляко на прах).

reconstruct

- [,ri:kъn'strлkt] v 1. преустроявам, реконструирам; построявам отново; 2. възстановявам в паметта си.

reconstruction

- [,ri:kъn'strлkshn] n 1. преустрояване, преустройство, реконструкция; 2. възстановяване (и в паметта).

reconstructive

- [,ri:kъn'strлktiv] а възстановителен.

record

- ['rekЈ:d] n 1. официален писмен документ; архив; 2. отбелязване, регистриране, документиране; on (the) ~ вписан, зарегистриран, отбелязан; off the ~ 1) неофициален, който не бива да се публикува в печата; 2) неофициално; this is for the ~ това e официалното съобщение/становище; matter of ~ зарегистриран/документиран факт; to make a ~ of записвам; (Public) R. Office Държавен архив; to be/go/be put on ~ as saying отбелязва се за мен, че съм казал; to get/put/set the ~ straight поправям грешка; to keep the ~ straight не допускам грешка; З. летопис; документ; исторически паметник; ~s of the past летописи; исторически паметници; 4. данни, сведения; ~ of service, service ~ досие, характеристика; I can find no ~ of it не мога да намеря никакви данни за това; 5. протокол (на заседание); to keep to/travel out of the ~ придържам се към/отклонявам се от същината на въпроса; 6. служебна характеристика, досие; репутация, слава, име; минало; his ~ is in his favour/against him това, което се знае за него, е благоприятно/неблагоприятно; to have/show a good/clean ~ ползувам се с добро име; to have a ~ осъждан съм; 7. грамофонна плоча; ~ library дискотека; 8. сп. рекорд; to beat/break a ~ счупвам рекорд; 9. attr рекорден. [ri'kЈ:d] v 1. записвам, вписвам, отбелязвам; регистрирам; протоколирам; водя бележки; the word is ~ed in думата e засвидетелствувана в/у; ~ing angel ангел, който води сметка за делата на хората; 2. пиша, описвам, разказвам; З. записвам, бележа, отбелязвам (за апарат); рад., телев. и пр. правя запис, записвам; ~ing записващ (за уред).

record changer

- ['rekЈ:d,tsheindjъ] n приспособление за автоматично сменяне на грамофонни плочи; грамофон с такова устройство.

record-breaking

- ['rekЈ:d,breiki¤] а рекорден.

record-holder

- ['rekЈ:d,houldъ] n сп. рекордьор, носител на рекорд.

record-player

- ['rekЈ:dpleiъ] n (електрически) грамофон.

recorder

- [ri'kЈ:dъ] n 1. регистратор; архивар; протоколист; секретар; писар (в сьд); 2. главен съдия (на град); ам. мирови съдия; З. магнетофон, звукозаписвателен апарат; 4. самопишещ апарат; 5. флажолет, права флейта.

recording

- [ri'kЈ:di¤] n записване; (звуко)запис; телевизионен и пр. запис.

recordist

- [ri'kЈ:dist] n звукооператор.

recount

- [ri'kaunt] v разказвам, разправям, излагам.

recoup

- [ri'ku:p] v 1.обезщетявам, компенсирам (for); to ~ o.s. (for o.'s losses) възстановявам си загубите; 2. юр. удържам част от сума за дълг.

recoupment

- [ri'ku:pmъnt] n обезщетение, компенсация.

recourse

- [ri'kЈ:s] n 1. прибягване/обръщане за помощ и пр. (to); to have ~ to обръщам се за помощ към; прибягвам до; 2. средство; прибежище; last ~ последно средство/прибежище; З. тьрг. право за искане на парично обезщетение.

recover

- [ri'kлvъ] v 1. възстановявам (си), възвръщам (си), получавам; 2. и refl съвземам се, оздравявам, оправям се (from); успокоявам се; to ~ o.'s feet/legs изправям се, ставам (след падане); З. откривам (отново); възстановявам; 4. разработвам, усвоявам (целина и пр.); 5. наваксвам, набавям; 6. юр. получавам обезщетение; ам. спечелвам дело; 7. тех. регенерирам; извличам.

recovery

- [ri'kлvъri] n 1. възстановяване, възвръщане, получаване обратно; 2. оздравяване; възстановяване; съвземане; възстановителен период; to make a quick ~ бързо се възстановявам/оздравявам; бързо се съвземам (при игра и пр.); З. юр. получаване на обезщетение; 4. сп. хващане на шпага в отбранително положение; връщане на гребло в първоначално положение.

recovery room

- [ri'kлvъri,rum] n мед. реанимационна.

recreant

- ['rekriъnt] I. a 1. страхлив, малодушен; 2. неверен, предателски, изменнически, подъл; II. п 1. страхливец; 2. предател, изменник, подлец.

recreate

- ['rekrieit] v обик. refl 1. развличам (се), забавлявам (се); 2. освежавам (се), ободрявам (се).

recreation

- [,rekri'eishn] n 1. освежаване, ободряване; отмора, почивка; 2. развлечение; забавление; игра; ~ ground игрище; ~ room стая за игри и др. забавления; З. междучасие.

recreational

- [,rekri'eishъnъl] a 1. освежителен, ободряващ; 2. забавен, занимателен; за развлечение.

recreative

- [,rekri'eitiv] recreational.

recriminate

- [ri'krimineit] v правя контраобвинение; взаимно се обвиняваме.

recrimination

- [ri,krimi'neishn] n рекриминация, контраобвинение; рl взаимни обвинения.

recrudesce

- [,ri:kru:'des] v 1. повтарям (за болеcт); 2. появявам се отново, избухвам пак (за порок, недо волство и пр.).

recrudescence

- [,ri:kru:'desns] n 1. повтаряне (на болеcт) появяване/избухване отново (на порок, недоволство и пр.).

recruit

- [ri'kru:t] n 1. новобранец; 2. нов член и пр. [ri'kru:t] v 1. набирам, рекрутирам, вербувам (членове на партия и пр.); 2. подсилвам, засилвам (се) (с нови хора); З. възстановявам (сили и пр.); засилвам се, възстановявам се.

recruitment

- [ri'kru:tmъnt] n 1. набиране, рекрутиране, вербуване; 2. възстановяване (на сили и пр.).

recta

- [] вж. rectum.

rectal

- ['rektъl] а анат. ректален, на ректума.

rectangular

- [rek'tae¤gjulъ] а правоъгълен; ~ axes/co-ordinates геом. координатни оси.

rectification

- [,rektifi'keishn] n 1. поправяне, изправяне; поправка, корекция; 2. хим. пречистване; З. ел. токоизправяне; 4. тех. сверяване, нагласяване; 5. геом. определяне дължината на крива.

rectifier

- ['rektifaiъ] n ел. токоизправител.

rectify

- ['rektifai] v 1. поправям, изправям, коригирам; to ~ abuses оправям нередности; to ~ grievances/ complaints отстранявам причините за оплаквания; 2. хим. пречиствам; З. ел. изправям (променлив ток); 4. тех. сверявам, нагласявам; 5. определям дължината на (крива).

rectilineal

- [,rekti'liniъl] а геом. праволинеен; който е по/който образува права линия; ограничен от прави линии.

rectilinear

- [,rekti'liniъ] rectilineal.

rection

- [rekshn] n грам. рекция, управление.

rectitude

- ['rektitju:d] n 1. честност, висока нравственост; 2. правота, справедливост, правилност.

recto

- ['rektou] n печ. нечетна страница; лице на лист.

rector

- ['rektъ] n 1. ректор; 2. ам. директор на училище; З. енорийски пастор; 4. католически свещеник/директор на училище.

rectorate

- ['rektъrit] n ректорат.

rectorship

- ['rektъship] n 1. ректорство; 2. бенефиций на енорийски пастор.

rectory

- ['rektъri] n бенефиций/длъжност/жилище на енорийски пастор.

rectum

- ['rektъm] n (pl recta ['rektъ] ,ums [-ъmz]) лат. анат. ректум.

recumbent

- [ri'kлmbъnt] а легнал, лежащ; полегнал; облегнат.

recuperate

- [ri'kju:pъreit] v 1. възстановявам (сила, здраве, финансови загуби и пр.); възстановявам се, оправям се, съвземам се, оздравявам; 2. тех. рекуперирам.

recuperation

- [ri,kju:pъ'reishn] n 1. възстановяване (на сила и пр.); 2. тех. рекуперация.

recuperative

- [ri'kju:pъrъtiv] а 1. възстановителен; укрепителен, укрепващ; 2. тех. рекуперационен.

recur

- [ri'kъ:] v (-rr-) 1. връщам се (to към); повтарям (се); the thought ~red to me дойде ми отново на ум; 2. прибягвам (to към); З. изниквам отново (за вьпрос); случвам се пак; ~ring decimal периодична десетична дроб.

recurrence

- [ri'kлrъns] n 1. повтаряне, повторение (и на болеcт); 2. прибягване (to до); to have ~ to прибягвам (за помощ) към.

recurrent

- [ri'kлrъnt] а 1. повтарящ се (периодически); 2. анат. рекурантен (за артерия, нерв и пр.).

recurve

- [ri'kъ:v] v извивам (се) назад.

recusance

- ['rekju:zъns] n неподчинение (особ. по религиознu вьпроси през XVI и XVII в.); опониране, протест (cpeщy установената цьрква и пр.); дисидентство.

recusancy

- ['rekju:zъnsi] recusance.

recusant

- ['rekjuzъnt] 1. а който не се подчинява (на закон, установената цьрква и пр.); дисидентски; 2. п дисидент.

red

- [red] а 1. червен; 2. зачервен, румен, поруменял, почервенял; З. комунистически; съветски; 4. революционен; насилнически; анархистки; red alert воен. тревожен сигнал за най-близка опасност. [red] n 1. червен цвят, червено; червена боя; 2. тьрг. pазг. загуба, дефицит; to be in the ~ в загуба/дефицит съм; to be out of the ~ без загуба/дефицит съм; З. комунист (често R.); 4. революционер; 5. the R.s индианците; червенокожите; 6. червен сигнал (за спиране, опасност); 7. червена точка (на билярд); червен квадрат (на рулетка); to see ~ разг. побеснявам от яд.

red Army

- ['red,a:mi] n 1. Червена армия; 2. attr червеноармейски.

red Indian

- ['red,indjъn] n американски индианец.

red admiral

- ['red,aedmirъl] n зоол. адмирал (Vanessa atalanta).

red biddy

- ['red,bidi] n евтино питие от вино и метилов алкохол.

red bud

- ['redbлd] Judas-tree.

red carpet

- ['red,ka:pit] n 1. червен килим (постилан при тьржествени случаи); 2. тържественост, високо уважение (кьм високопоставени гости); ~ treatment много тържествено посрещане; to roll out the ~ посрещам тържествено; готвя се да посрещна тържествено.

red cedar

- ['red,si:dъ] n 1. бот. вид хвойна (Juniperus virginiana, Juniperus scopulorum); 2. дървото на тези две растения.

red currant

- ['red,kлrъnt] n френско грозде (Rubes rubrum).

red deer

- ['red,diъ] n елен (Cervus elaphus, в Америка Ocodoileus virginianus).

red hat

- ['red,haet] n 1. кардиналска шапка: 2. кардинал.

red herring

- ['red,heri¤] n 1. пушена херинга; 2. прен. диверсия; тема, подхваната, за да се отвлече вниманието; to draw a ~ across the path/track/trail отвличам вниманието от главния въпрос.

red lead

- ['red,led] n хим. оловен миний.

red light

- ['red,lait] n 1. червена светлина/сигнал за опасност; авт. задна червена светлина; to see the ~ предчувствувам/забелязвам опасност; 2. публичен дом; ~ district квартал с публични домове.

red man

- ['red,maen] n индианец, червенокож.

red meat

- ['red,mi:t] n телешко/говеждо/овнешко месо.

red ochre

- ['red,oukъ] n червена охра, железен миниум.

red pepper

- ['red,реръ] n 1. червен пипер (Capsicum frutenscens); 2. червен пипер (подправки).

red rag

- ['red,raeg] n 1. червен плат (за раздразняне на бикове); 2. прен. нещо, което вбесява; З. sl. език.

red ribbon

- ['red,ribn] n 1. лента на ордена Бат/на Почетния легион; 2. aм. лента (отличие) на спечелил втора награда при състезание.

red root

- ['red,ru:t] n видове растения с червен корен (Lacnanthus tinctoria, Alcanna tinctoria, Amarantus retroflexus).

red rot

- ['red,rЈt] n болеcт по дърветата.

red rust

- ['red,rлst] n ръжда (no листатa).

red tape

- ['red,teip] n 1. червена лента за връзване на документи; 2. бюрократизъм, бюрокрация, канцеларщина; З. attr бюрократичен.

red-bait

- ['redbeit] v ам. преследвам за комунистически/прогресивни идеи.

red-blindness

- ['red,blaindnis] а мед. далтонизъм предимно за червения цвят, протанопсия.

red-blooded

- ['red,blлdid] а 1. енергичен, деен; 2. невъздържан; З. пламенен.

red-brick

- ['redbrik] а новооснован (за университет в Англия, за разлика от Оксфорд, Кеймбридж и др.).

red-fish

- ['redfish] n вид сьомга.

red-gum

- ['redgлm] n 1. мед. строфулис, обрив по венците на бебе; 2. бот. вид австралийски евкалипт.

red-handed

- ['red,haendid] а с окървавени/опръскани с кръв ръце; to be caught ~ хващат ме на местопрестъплението.

red-hot

- ['redhЈt] a 1. нажежен до червено; 2. прен. възбуден, разгорещен; вбесен; З. ентусиазиран; краен; 4. съвсем нов, последен; сензационен (за новини и np.).

red-letter

- ['redletъ] n 1. отбелязан с червени букви в календари; 2. забележителен, щастлив; ~ day щастлив ден, празник.

red-pencil

- ['redpensl] v (-ll-) 1. поправям, коригирам; 2. цензурирам.

red-tapery

- [red'teipъri] n бюрократизъм, канцеларщина, формализъм.

red-tapism

- [red'teipizm] red-tapery.

redact

- [ri'daekt] v редактирам.

redaction

- [ri'daekshn] n 1. редактиране; редакция; 2. преработено издание.

redan

- [ri'daen] n воен., ист. редан.

redbreast

- ['redbrest] n зоол. 1. червеношийка (Erithacus rubecola); 2. вид сев.-ам. риба (Leponis auritis).

redcap

- ['redkaep] n 1. разг. военен полицай; 2. ам. носач (на гара); 3. зоол. вид сипка (Carduelis carduelis).

redcoat

- ['redkout] n ист. британски войник.

redd

- [red] n място, където рибата хвърля хайвера си.

redden

- ['redn] v 1. боядисвам червено; 2. изчервявам се, почервенявам, зачервявам се.

reddish

- ['redish] а червеникав, възчервен.

reddle

- [redl] n червена охра.

rede

- [ri:d] n ост. 1. съвет; 2. намерение, план; З. разказ, история; поговорка; 4. обяснение, тълкуване. [ri:d] v ост. 1. съветвам;2. обяснявам, тълкувам; З. разказвам.

redecorate

- [,ri'dekъreit] v боядисвам отново; слагам нови тапети (на).

redeem

- [ri'di:m] v 1. откуп(у)вам (заложена вещ, ипотекиран имот и пр.); изкуп(у)вам; 2. възвръщам (си), възстановявам (си) (честта и пр.); З. спасявам, избавям; 4. поправям (грешка и пр.); 5. рел. спасявам от грях/вечно проклятие; 6. компенсирам, балансирам; 7. освобождавам, пускам, откурвам (роб и пр.); 8. изпълнявам (обещание и пр.).

redeemable

- [ri'di:mъbl] а 1. спасяем; 2. възстановим; З. тьрг. който може да бъде изкупен.

redeemer

- [ri'di:mъ] n спасител, избавител.

redeeming

- [ri'di:mi¤] а компенсиращ, балансиращ (грешка, слабост).

redemption

- [ri'dempshn] n 1. откуп, откуп(у)ване, изкупуване; 2. рел. спасение, изкупление; beyond/past ~ непоправим, окончателно изгубен; in the year of our ~ 1560 през 1560 г. от раждането на Христос; З. изпълняване, спазване (на обещание и пр.); 4. спасяване, избавяне; пускане на свобода; 5. фин. обръщане на книжни пари в монети.

redemptive

- [ri'demptiv] a 1. откупващ; 2. избавителен, спасителен; изкупителен.

redemptory

- [ri'demptъri] redemptive.

redeploy

- [,ri:di'plЈi] v прехвърлям (войски, работници) в друг сектор, прегрупирам.

redeye

- ['redai] n 1. rudd; 2. ам. sl. евтино уиски; З. жп. червен сигнал на семафор.

redhead

- ['redhed] n 1. червенокос човек; 2. вид червеноглава патица (Nyroca america).

redingote

- ['redingout] n 1. редингот; 2. дамско палто с кройка редингот.

redintegrate

- [ri'dintъgreit] v 1. възстановявам цялост/ единство; 2. установявам наново; З. подновявам.

redirect

- [,ri:di'rekt] v 1. преадресирам (писмо); 2. насочвам наново.

redistribute

- [,ri:di'stribju:t] v разпределям отново, преразпределям.

redneck

- ['rednek] n ам. беден бял земеделски работник в Южните щати.

redolence

- ['redъlъns] n 1. (благо)ухание, аромат; 2. напомняне (of за).

redolent

- ['redъlъnt] а 1. (благо)уханен, (благо)ухаещ, ароматен; миришещ (of на); 2. напомнящ (of); изпълнен, навяващ (спомен) (of за); ~ of romance романтичен, изпълнен с романтичност, ~ of antiquity навяващ спомени за древността.

redouble

- [ri:'dлbl] v 1. удвоявам (се); засилвам (се) много; 2. повтарям (се); еча; проечавам; З. бридж реконтрирам. [ri:'dлbl] n бридж реконтра; реконтриране.

redoubt

- [ri'daut] n воен., ист. редут.

redoubtable

- [ri'dautъbl] а 1. страшен, опасен; 2. вдъхващ уважение/страхопочитание; З. бележит.

redound

- [ri'daund] v 1. спомагам, допринасям, водя (to); it ~s to your advantage това e в твоя полза; benefits that ~ to us облаги, които получаваме; it ~s to your honour това ти прави чест; 2. прен. връщам се, отразявам се (upon върху).

redpoll

- ['redpoul] n зоол. 1. брезова скатия (Acanthus flammea); 2. порода червени говеда без рога.

redress

- [ri'dres] v 1. възстановявам (равновесие и пр.); нагласявам; 2. поправям (грешки и пр.); компенсирам; З. облекчавам (страдания); 4. отстранявам причините за. [ri'dres] n поправяне; удовлетворение; обезщетение; компенсация.

redshank

- ['redshae¤k] n 1. зоол. кюкавец (Totanus totanus, Titanus erythropus); 2. презр. шотландец, ирландец.

redshirt

- ['redshъ:t] n 1. ист. привърженик на Гарибалди; 2. революционер.

redskin

- ['redskin] n индианец, червенокож.

redstart

- ['redsta:t] n зоол. 1. градинска червеноопашка (Phoenicurus phoenicurus, Ruticulla phoenicurus); 2. aм. вид дрозд (Sotophaga ruticulla).

redtop

- ['redtЈp] n бот. полевица (Agrostis alba).

reduce

- [ri'dju:s] v 1. намалявам, понижавам, снишавам, ограничавам (разходи и пр.); to ~ the establishment съкращавам персонала/разходите; 2. намалявам (размерu - на снимка и пр.); to ~ a sauce сгъстявам соc (чрез изваряване); З. воен. понижавам, разжалвам, деградирам; 4. прен. докарвам, довеждам (to до); принуждавам; to ~ to terror докарвам до ужас; to ~ to tears разплаквам; to ~ to silence накарвам да млъкне; to ~ to submission принуждавам да се подчини; to ~ s.o. to discipline принуждавам някого да спазва дисциплина, вкарвам някого в пътя; to be ~d to borrowing принуден съм да вземам назаем; 5. свеждам (to до); to ~ to absurdity свеждам до абсурд; the facts may be ~d to фактите могат да се сведат до; to ~ to classes класифицирам; 6. превръщам (се); to ~ to writing (пре)давам в писмена форма, записвам; to ~ to powder стривам на прах; 7. изтощавам, отслабям; слабея, отслабвам; пазя линия; he is ~d almost to nothing станал e кожа и кости, съвсем се е стопил; 8. мат. подвеждам (под общ знаменател); съкращавам (дроб, уравнение); 9. мед. намествам (става и пр.); 10. хим. откислявам, редуцирам; 11. метал. пресовам; 12. мин. извличам (минерал) от руда; 13. намалявам силата на, разреждам (алкохол).

reducer

- [ri'dju:sъ] n 1. хим. редуктор; 2. хим. редуциращ разтвор; З. тех. редуцираща/намаляваща зъбна предавка; редукционна клапа; редуциращ вентил; 4. възстановител, откислител.

reducing agent

- [ri'dju:si¤,eidjъnt] reducer 1.

reductio ad absurdum

- [ri'dлktiouaedъb'sъ:dъm] n лат. доказване абсурдността на дадено твърдение.

reduction

- [ri'dлkshn] n 1. намаление, намаляване; отстъпка; съкращение (на разходи и пр.); 2. умалено копие (на снимка, карта и пр.); З. докарване, свеждане (to до); подчиняване; 4. воен. понижение, разжалване (from, in rank в по-долен чин); 5. мед. наместване (на става и пр.); 6. хим. откисляване, редуциране; 7. мат. привеждане под общ знаменател; съкращаване (на дроб и пр.); 8. метал. валцоване; изтегляне; сплескване, пресоване; 9. изч. тех. обработване (на данни).

redundance

- [ri'dлndъns] n 1. излишък (и на работна рька); излишество; 2. претрупаност (и на стuл); излишно повторение, многословие; З. ез. плеоназъм; 4. ез. редундантност; свръхинформация, информация в повече от необходимото; 5. изобилие; ~ pay/payment обезщетение на уволнен поради съкращение служител.

redundancy

- [ri'dлndъnsi] redundance.

redundant

- [ri'dлndъnt] а 1. излишен (и зa работна рька); ~ population свръхнаселение; свръхнаселеност; 2. претрупан; досадно повтарящ се; многословен; З. ез. плеонастичен; 4. ез. редундантен; 5. изобилен; избуял; 6. косм. резервен (за част на космически кораб).

reduplicate

- [ri'dju:plikeit] v 1. удвоявам; 2. повтарям; З. грам. удвоявам (се), редуплицирам (се).

reduplication

- [ri,dju:pli'keishn] n 1. удвояване; 2. повтаряне; З. грам. удвояване, редупликация.

reduplicative

- [ri'dju:plikъtiv] а 1. удвояващ се; повтарящ се; 2. грам. с редупликация/удвояване.

redwing

- ['redwi¤] n зоол. вид дрозд (Turdus musicus).

redwood

- ['redwud] n 1. бот. секвоя (Sequoia sempervirens); 2. материал/боя от секвоя и др. под. дървета.

reebock

- ['reibЈk] n зоол. юж.-афр. антилопа.

reed

- [ri:d] n 1. тръстика (Phragmites); 2. тръстиково стьбло; pl тръстика/слама за покрив; З. поет. овчарска свирка (от трьстика); прен. пасторална поезия; 4. поет. стрела; 5. муз. платьк (на инструмент): the ~s дървени духови инструменти; 6. арх. корниз; 7. бърдо (за тькане); 8. attr 1) тръстиков, от тръстика; 2) муз. с платък; broken ~ несигурен човек/нещо. [ri:d] v 1. покривам с тръстика/слама; 2. муз. слагам платък на.

reed organ

- ['ri:dЈ:gъn] n музикален инструмент от рода на аерофоните.

reedbird

- ['ri:dbъ:d] bobolink.

reedbuck

- ['ri:dbлk] n вид африканска антилопа.

reeder

- ['ri:dъ] n човек, който прави тръстикови/сламени покриви.

reeding

- ['ri:di¤] n 1. назъбен ръб на монета; 2. арх. украса с корниз.

reedy

- ['ri:di] a 1. обрасъл с тръстика; 2. тръстиков; З. тънък, писклив (за звук); 4. тънък, източен.

reef

- [ri:f] n 1. риф, подводна скала (и прен.); 2. мин. златоносна скала/пласт; рудна жила. [ri:f] n мор. риф; to take in a ~ 1) свивам част от платно; 2) прен. действувам по-предпазливо. [ri:f] v мор. свивам част от корабно платно; прибирам бушприт.

reef-knot

- ['ri:fnЈt] n мор. рифов възел.

reefer

- ['ri:fъ] n 1. моряк, който свива корабните платна, 2. sl. мичман; З. здрава тясна куртка; 4. reef-knot. ['ri:fъ] n sl. цигара с марихуана. ['ri:fъ] n aм. sl. голям хладилник; хладилен вагон/кораб и пр.

reefing-jacket

- ['ri:fi¤,djaekit] reefer З.

reek

- [ri:k] n 1. воня, смрад, зловоние; 2. пара, изпарение; пушек. [ri:k] v 1. воня, смърдя (of); 2. изпущам пара, пуша, димя; hands ~ing with blood окървавени ръце; ~ing with sweat потънал в пот; З. прен. цял съм изпълнен/пропит (with); излъчвам (чар и пр.); to ~ with snobbery цял съм пропит от снобизъм; street ~ing with crime улица, която е гнездо на престъпления/престьпници; neighbourhood that ~s of poverty квартал, от който лъха бедност/мизерия.

reekie

- ['ri:ki] n: Auld ~ Единбург.

reeky

- ['ri:ki] a 1. димящ, пушещ; 2. опушен, задимен; З. смрадлив, вонлив, зловонен; 4. от пушек/дим (за облак и пр.).

reel

- [ri:l] n 1. макара; масур; 2. тех. макара; бобина; скрипец; З. кино филм(ова лента); 4. рамка за сушене на дрехи; 5. макара; жилка; влакно (на вьдица); (straight) off the ~ без спиране/прекъсване. [ri:l] v 1. навивам на макара; намотавам; 2. точа (коприна); reel in навивам влакното на въдица; reel off 1) размотавам; 2) казвам/прочитам/изреждам бързо/на един дъх; избърборвам; reel up reel in. [ri:l] v 1. въртя се, завъртам се; замаян съм; to make s.o's senses/head ~ правя да се замае главата на някого; my head ~s вие ми се свят; my mind/brain ~s at the thought свят ми се завива/умът ми се взема при мисълта; 2. залитам, политам; люлея се, олюлявам се, клатушкам се; люшкам се; the street ~ed before his eyes улицата се залюля пред очите му; the state was ~ing to its foundations държавата беше разклатена до основи/беше готова да рухне; З. to ~ back политам назад (при удар). [ri:l] n залитане, политане; клатушкане; олюляване; without a ~ or stagger без всякакво колебание. [ri:l] n бърз/жив шотландски танц; музика за този танц; foursome/eightsome ~ този танц, игран от две/четири двойки. [ri:l] v играя бърз шотландски танц.

reeve

- [ri:v] n 1. ист. главен управител на облаcт; 2. ист. управител на имение; З. кмет (в Канада). [ri:v] v (rove [rouv], reeved; roven [rouvn], reeved) мор. 1. провирам/промушвам (вьже) през дупка/халка; завързвам/прикрепям с въже; 2. проправям си път, минавам внимателно (през) (плитчини и пр.).

ref

- [ref] sl. ськр. от referee, reference . [ref] v сп. реферирам, съдия съм на (мач).

reface

- [ri:'feis] v 1. облицовам/покривам отново; подновявам облицовката на; 2. слагам нови ревери (на смокинг и пр.).

refashion

- [ri:'faeshn] v префасонирам (и прен.); преустройвам; давам нова форма/вид на.

refection

- [ri'fekshn] n 1. лека закуска, похапване; 2. подкрепяване; възстановяване на силите.

refectory

- [ri'fektъri] n 1. трапезария в училище/манастир; 2. стол, менза (в университет).

refer

- [ri:'fъ] v (-rr-) 1. приписвам, отдавам, обяснявам (to на, с); 2. отнасям, причислявам (to към) (категория, период и пр.); З. отпращам, насочвам (to към); отнасям (вьпрос за разглеждане и пр.); the reader is ~red to читателят може да направи справка в; to ~ a dispute to arbitration отнасям спор за разрешаване от арбитраж(на комисия); 4. отнасям се; справям се; позовавам се (to към, с, на); to ~ to o.'s watch справям се с часовника си; to ~ to o.'s notes поглеждам записките си; 5. споменавам; имам предвид; do you ~ to me? за мене ли говорите? мен ли имате предвид? 6. засягам, отнасям се (to до, за); 7. соча, насочвам/привличам вниманието (to към); 8. refl апелирам; позовавам се (to към, на); 9. скъсвам на изпит; 10. to ~ back отлагам (решение) до получаване на допълни- телни сведения; връщам за преразглеждане; to ~ to drawer тьрг. отказвам да изплатя чек.

referable

- ['rеfъrъbl] а който може да се отнесе (to към); обясним (to с); който се отдава на/причинява от; this pottery is ~ to the bronze age тези глинени съдове ca от бронзовия век.

referee

- [refъ'ri:] n 1. рефер, съдия; арбитър (и юр.); 2. рецензент (на труд); З. reference 7. [refъ'ri:] v 1. рефер/съдия/арбитър съм (на); 2. реферирам; рецензирам (труд).

reference

- ['refъrъns] n 1. отнасяне (на вьпрос - за решение и пр.); справяне; without ~ to без оглед на; без да се отнеса до, без да запитам, без допитване до; 2. компетенция, компетентност; пълномощия; З. приписване, отдаване, обяснение (на нещо с някаква причина); 4. справка (to); ~ to the samples will prove that ако се справите с/ако прегледате мострите, ще се убедите, че; ~ book, work of ~ справочник, книга за справки; easy of ~ по който лесно се правят справки; 5. отпратка, забележка (в книга); указание; to give no ~ to o.'s authorities не посочвам използуваните източници; 6. препоръка, референция; 7. лице, което препоръчва/дава референции; to give s.o. as ~ посочвам някого да даде референции/сведения; 8. споменаване; to make ~ to споменавам; his memoirs contain many ~s to famous people в спомените си той говори за/споменава много известни хора; 9. отношение; връзка; in/with ~ to във връзка с; що се отнася до, относно; without ~ to без връзка с; независимо от; with ~ to nothing at all без всякаква връзка/причина, току-така; 10. тех. еталон. ['refъrъns] v снабдявам (текст) с отпратки/забележки; давам във форма, лесна за справки.

reference-mark

- ['refъrъnsma:k] n печ. знак за отпратка.

referendum

- [,refъ'rendъm] n (pl -da [-dъ] ,-dums [-dъmz]) лат. референдум, допитване до народа.

referent

- ['refъrъnt] n 1. предмет/сьбитие, към което се отнася даден термин/символ; 2. лице/тема и пр., за която се говори/става дума.

referential

- [,refъ'renshъl] а 1. за справки, справочен; 2. който се отнася/има връзка.

referral

- [ri'fъ:rъl] n отпращане, изпращане, отнасяне (в друга инстанция, на специалист и пр.).

refill

- [ri:'fil] v 1. пълня (се)/напълвам (се) отново; ~ing station авт. бензиностанция; 2. изпълнявам (рецепта) повторно. [ri:'fil] n 1. резерва (за джобна батерия, автоматична писалка и пр.); пълнител; резервни листове (за бележник); 2. втора чаша (питие).

refine

- [ri'fain] v 1. пречиствам (се), рафинирам (се) (за метал, захар и пр.); 2. правя/ставам по-изтънчен/изискан, придавам повече изящество/финес на, усъвършенствувам (метод и пр.) (on, upon); З. впускам се в тънкости, правя тънки разграничения (on, upon).

refined

- [ri'faind] a 1. пречистен, рафиниран; 2. изискан, изтънчен, фин; З. точен, прецизен; 4. неодобр. префинен, рафиниран.

refinement

- [ri'fainmъnt] n 1. пречистване, рафиниране; 2. усъвършенствуване; with all the latest ~s с всички най-нови усъвършенствувания, най-усъвършенствуван; З. изисканост, изтънченост, финес; man of ~ изискан/фин човек; lack of ~ грубоватост, недодяланост; простотия; 4. неодобр. рафинираност; ~ of cruelty рафинирана жестокост; 5. прекалени тънкости; прекалена сложност.

refinery

- [ri'fainъri] n 1. рафинерия; 2. нефтена рафинерия, нефтопреработвателен завод.

refit

- [ri:'fit] v (-tt-) 1. ремонтирам, поправям; снабдявам с нови съоръжения; 2. в ремонт съм; бивам снабден с нови съоръжения. [ri:'fit] n ремонт, ремонтиране; снабдяване с нови съоръжения.

refitment

- [ri:'fit,-mъnt] refit2.

reflation

- [ri'fleishn] n ик. нова инфлация (изкуствена след дефлaция).

reflect

- [ri'flekt] v 1. отразявам (светлина, звук и пр., и прен.); 2. мисля, разсъждавам; помислям си (on); З. отразявам се, говоря (on върху, за); this action ~s (little) credit on him това деяние (не) говори добре за него/(не) му прави чест; considerable credit is ~ed on X. for X. има значителни заслуги за; to ~ on/upon хвърлям сянка/съмнение върху, излагам; his rudeness ~s only on himself грубостта му излага само него; 4. обръщам (се)/прегъвам (се) назад.

reflection

- [ri'flekshn] n 1. отразяване (на светлина и пр.); отражение, отразен образ; 2. прен. отражение, отзвук; З. мисъл, размисъл, размишление, разсъждение; on ~ след като си помисля/разсъдя; 4. забележка, коментар; 5. критика, порицание; I intended no ~ on your character нямах намерение да те обвинявам/да се съмнявам в тебе; 6. прен. петно, сянка; to cast ~s on петня.

reflective

- [ri'flektiv] a 1. отразяващ; 2. отразен; З. разсъдъчен; 4. замислен; склонен към размисъл; 5. ряд. reflexive; 6. анат. обърнат/прегънат назад.

reflector

- [ri'flektъ] n 1. рефлектор, отражател; 2. астр. отражателен/огледален телескоп; З. прен. отразител (на обществено мнение и пр.); ~ studs авт. котешки очи.

reflet

- [rъ'flei] n фр. гланц, лъскавина; глазура (особ. на грьнчарски изделия).

reflex

- ['ri:fleks] n 1. отражение (и прен.); отразен образ; отразяване на образ; 2. физиол. рефлекс. ['ri:fleks] а 1. отразен; 2. физиол. рефлекторен; З. възвръщащ се (кьм източника); 4. интроспективен; 5. фот. огледален, рефлексен; 6. жив. осветен от друга част на картината; 7. бот., анат. обърнат, прегънат (и ~ed); 8. геом. с повече от 180° (за ьгьл).

reflexible

- [ri'fleksibl] а отражаем; който може да се отрази.

reflexion

- [] reflection.

reflexive

- [ri'fleksiv] грам. 1. а възвратен, рефлексивен; 2. n възвратен глагол/местоимение.

reflexively

- [ri'fleksivli] adv грaм. като възвратен глагол/местоимение.

refluent

- ['refluъnt] а оттеглящ се, спадащ (за прилив и np.).

reflux

- ['ri:flлks] n отлив, оттегляне, спадане.

refocus

- [ri:'foukъs] v (-s(s)ed) 1. фот. променям фокуса (на); 2. прен. променям насоката на; пренагласям.

refoot

- [ri:'fut] v слагам нови стъпала (на чорапи).

reforest

- [ri:'fЈrist] reafforest.

reform

- [ri'fЈ:m] v 1. реформирам (се); преобразявам (се), обновявам (се); подобрявам (се); отстранявам слабостите на (закон и пр.); 2. поправям (се) (за човек), тръгвам/вкарвам в пътя/правия път. [ri'fЈ:m] n 1. реформа; преобразование, обновление; R. Bill/Act реформа на избирателната система в Англия през 1832г.; 2. подобрение, поправяне; ~ school reformatory II.

reformation

- [,refъ'meishn] n 1. реформация; преобразование, обновление; the R. ист. Реформацията; 2. поправяне, влизане в правия път.

reformative

- [ri 'fЈ:mъtiv] reformatory I.

reformatory

- [ri'fЈ:mъtъri] I. a 1. реформаторски; 2. изправителен (за училище и пр.); II. п изправително/ поправително заведение за малолетни.

reformed

- [ri'fЈ:md] а 1. реформиран; подобрен; 2. поправил се (за престьпник); З. протестантски; ~ faith протестантизъм, протестантство.

reformer

- [ri'fЈ:mъ] n 1. реформатор, преобразовател, обновител; 2. R. деец на Реформацията.

reformist

- [ri'fЈ:mist] n реформист, привърженик на реформи.

refract

- [ri'fraekt] v физ. пречупвам (льчи).

refraction

- [ri'fraekshn] n физ. пречупване, рефракция.

refractional

- [ri'fraekshъnъl] а рефракционен, пречупващ.

refractive

- [ri'fraektiv] refractional.

refractor

- [ri'fraektъ] n ел. рефрактор; пречупвател.

refractory

- [ri'fraektъri] I. a 1. непокорен, непослушен; упорит; неподатлив (на дисциплина); 2. мед. упорит, мъчно излечим; З. тех. мъчнотопим; огнеупорен; II. п 1. тех. мъчнотопимо/огнеупорно вещество; 2. мъчен/неподатлив човек.

refrain

- [ri'frein] n рефрен, припев. [ri'frein] v 1. въздържам (се), сдържам (се) (from с ger); he couldn't ~ from laughing не можа (да се въздържи) да не се засмее; 2. ост. въздържам; обуздавам.

refrangible

- [ri'fraendjibl] а физ. който може да се пречупи (за льч).

refresh

- [ri'fresh] v 1. освежавам, опреснявам; ободрявам; подкрепям; to ~ s.o.'s memory припомням някому; 2. разг., и refl хапвам, пийвам; to ~ the inner man хапвам си, пийвам си; З. освежавам се; съживявам се; 4. снабдявам (се) наново с провизии; подклаждам, добавям гориво на (огьн).

refresher

- [ri'freshъ] n 1. нещо/някой, който освежава/ободрява; 2. разг. разхладително питие; З. допълнителен хонорар на адвокат (когато делото се отлaга или бави); 4. разг. бакшиш; подкуп; 5. опреснителен курс (и ~ course).

refreshing

- [ri'freshi¤] a 1. освежителен, ободрителен; разхладителен; 2. прен. приятен, приятно изненадващ; свеж; стимулиращ.

refreshment

- [ri'freshmъnt] n 1. освежаване, ободряване; опресняване; отпочиване, почивка; 2. нещо за ядене/пиене; рl закуски; ~ room бюфет (на гара и пр.); ~ table бюфет (на прием и пр.).

refrigerant

- [ri'fridjъrъnt] I. a 1. разхлаждащ; охладителен; замразяващ; 2. мед. антипиретичен; II. п 1. охлаждащо вещество; лед; 2. мед. антипиретик.

refrigerate

- [ri'fridjъreit] v охлаждам (се), охладявам (се); замразявам (се); ~d 1) замразен; 2) хладилен (за вагон и пр.); refrigerating machine машина за изкуствен лед/за замразяване.

refrigeration

- [ri,fridjъ'reishn] n охладяване, охлаждане; замразяване.

refrigerative

- [ri'fridjъrъtiv] refrigeratory I.

refrigerator

- [ri'fridjъreitъ] n 1. хладилник; 2. attr хладилен.

refrigeratory

- [ri'fridjъrъtъri] I. а охладителен; замразяващ; II. п 1. хладилник; хладилна камера; 2. кондензатор.

refringent

- [ri'frindjъnt] refractional.

reft

- [] вж. reave: ~ of life мъртъв, безжизнен.

refuel

- [ri:'fjuъl] v (-ll-) снабдявам (се)/зареждам отново с гориво; вземам гориво.

refuge

- ['refju:dj] n 1. подслон, убежище; (house of) ~ приют за бездомници; to take ~ from подслонявам се от; 2. прен. прибежище; спасение; to take ~ in lying спасявам се с лъжа; З. авт. остров (за пресичане на оживена улица); 4. екол. резерват. ['refju:dj] v ост. подслонявам (се); търся/намирам/давам подслон/убежище на.

refugee

- [refju:'dji:] n бежанец.

refulgence

- [ri'fлldjъns] n сияние, блясък; яркост.

refulgency

- [ri'fлldjъnsi] refulgence.

refulgent

- [ri'fлldjъnt] а сияещ, блестящ; ярък, ясен.

refund

- [ri:'fлnd] v връщам обратно (сума);връщам, възстановявам (надвзета, неправилно взета сума). ['ri:fлnd] n връщане, възстановяване (на сума). [ri:'fлnd] v 1. подновявам фонд, събирам/давам отново средства за; 2. вземам назаем, за да платя стар дълг.

refurbish

- [ri'fъ:bish] v 1. подновявам; 2. почиствам, излъсквам.

refusal

- [ri'fju:zъl] n 1. отказ; to take no ~ не приемам (никакъв) отказ; ~ of goods отказ да се приеме стока; 2. право да приема/откажа; право на избор; to have the (first) ~ имам (първи) право да приема/ откажа.

refuse

- [ri'fju:z] v 1. отказвам (на); отхвърлям; to ~ o.'s consent отказвам да дам съгласието си, не се съгласявам; to ~ obedience отказвам да се подчиня; 2. отказвам да прескоча (препятствие - за кон); З. картu не връщам цвета на партньора си. ['refju:s] n 1. отпадъци, останки, остатъци, смет; 2. attr отпадъчен; ~ chute шахта за смет.

refutable

- [ri'fju:tъbl] а опровержим.

refutal

- [ri'fju:tъl] n опровергаване, отхвърляне; опровержение.

refutation

- [refju'teishn] refutal.

refute

- [ri'fju:t] v опровергавам; оборвам; отхвърлям; доказвам невярността/неточността на.

regain

- [ri'gein] v 1. (въз)връщам си; спечелвам отново (особ. доверието на някого); to ~ o.'s health възстановявам се, оздравявам; to ~ o.'s feet/footing/legs/ balance възвръщам си равновесието, задържам се; 2. връщам се в, стигам пак в/до; достигам пак до.

regal

- ['ri:gъl] а 1. царски, кралски; 2. царствен, величествен, великолепен.

regale

- [ri'geil] v 1. (у)гощавам, нагостявам (with); 2. доставям наслада/удоволствие (на); възхищавам; забавлявам; З. ряд. угощавам се, нагостявам се. [ri'geil] n ост. 1. угощение, пир(шество); 2. хубаво ядене.

regalia

- [ri'geiliъ] n pl. 1. ист. кралски/царски права и привилегии; 2. емблеми на кралската власт (корона, скиптьр и пр.); З. емблеми на франкмасонска или друга организация; 4. ам. скъпи/разкошни дрехи. [ri'geiliъ] n голяма пура.

regalism

- ['ri:gъlizm] n 1. ист. надмощие на кралската власт над църквата; 2. кралско самовластие.

regality

- [ri'gaeliti] n кралски/царски суверенитет/права/ привилегии.

regard

- [ri'ga:d] v 1. гледам, наблюдавам; 2. разглеждам (вьпрос); З. считам, смятам, намирам (as за); 4. често отр. уважавам, зачитам; обръщам внимание на; to ~ s.o. kindly гледам благосклонно на някого; 5. засягам, отнасям се (до), интересувам; (in so far) as ~s що се отнася до. [ri'ga:d] n 1. поглед, взор; 2. зачитано; внимание; грижа (for, to); out of ~ for 1) от уважение към; 2) поради, заради; to pay no ~ to не обръщам внимание на, нехая за; to act without ~ to/for people's feelings постъпвам, без да зачитам/да ме е грижа за чувствата на хората; ~ must be had/paid to his wishes трябва да се зачитат/да се вземат предвид желанията му; the next object of ~ must be... следващата ни задача/грижа трябва да бъде...; З. уважение, почит (for); to hold s.o. in high/low ~ високо уважавам/не уважавам някого; 4. pl поздрави, привети; почитания; give my (kind) ~s to... поздравете...; 5. отношение, връзка; in this ~ във връзка с това; with ~ to що се отнася до, относно; in ~ to по отношение на; in s.o's ~ по отношение на някого.

regardful

- [ri'ga:dful] а 1. внимателен, грижлив (of към, по oтношение на); 2. почтителен.

regarding

- [ri'ga:di¤] prep относно.

regardless

- [ri'ga:dlis] а невнимателен, небрежен; равнодушен (of към, по отношение на); ~ of въпреки; ~ of expense/consequences без да се интересувам за разноските/последиците. [ri'ga:dlis] adv въпреки всичко; got up/dressed ~ много издокаран.

regatta

- [ri'gaetъ] n cn. регата.

regency

- ['ri:djъnsi] n регентство.

regenerate

- [ri'djenъreit] v 1. биол. възстановявам (се), регенерирам; 2. тех. регенерирам; З. прераждам се; възраждам се (духовно); съживявам, възраждам; обновявам, възстановявам; 4. ел. зареждам отново (батерия). [ri'djenъrit] а (духовно) възроден; съживен; обновен, възстановен.

regeneration

- [ri,djenъ'reishn] n 1. биол. възстановяване,регенериране, регенерация; 2. тех. регенерация; З. прераждане; (духовно) възраждане; 4. обновление, съживяване, възстановяване; 5. ел. обратна връзка.

regenerative

- [ri'djenъrъtiv] а 1. обновяващ, възстановяващ; 2. тех., биол. регенеративен; З. възраждащ.

regenerator

- [ri'djenъreitъ] n 1. обновител, възстановител; 2. тех. регенератор, възстановител.

regent

- ['ri:djъnt] n 1. регент; 2. член на академичния персонал (в някои английски университети); ~ house академичен съвет; З. ам. член на управителното тяло на някои университети; 4. attr регентски; временно управляваш; Prince R. принц регент.

regicide

- ['redjisaid] n 1. цареубийство; 2. цареубиец.

regie

- [rei'ji:] n фр. държавен монопол, режия, тютюнева монополна управа.

regime

- [rei'ji:m] n фp. 1. режим, строй, управление; 2. тех. режим.

regimen

- ['redjimъn] n 1. мед. режим; 2. грам. рекция, управление; З. ост. regime 1.

regiment

- ['redjimъnt] n 1. полк; 2. маса, множество, рояк; З. управление, режим, строй; контрол, надзор; 4. режим (дневен и пр.). ['redjimъnt] v 1. организирам, групирам; командувам; подлагам на строга дисциплина/строг/прекомерен контрол; подлагам на уравниловка; 2. воен. формирам в полк(ове); причислявам към полк.

regimental

- [,redji'mentl] воен. 1. а полкови; 2. n pl (полкова) униформа; in full ~s в пълна (парадна) униформа.

regimentation

- [,redjimъn'teishn] n 1. организиране в групи; 2. строга дисциплина, строг/прекомерен контрол/ надзор; уравниловка; З. воен. формиране в полк(ове).

regina

- [ri'djainъ] n лат. кралица, царица.

region

- ['ri:djъn] n 1. облаcт; край; страна; окръг; район; 2. слой, пласт (на атмосфера, море); зона, сфера (и прен.); in the ~ of около, приблизително; the lower/nether ~s пъкълът, адът; the upper ~s небето, небесните селения.

regional

- ['ri:djъnъl] а областен, местен, районен.

regionalism

- ['ri:djъnъlizm] n 1. система на райониране; 2. местен/областен израз и пр.; З. местен патриотизъм; 4. местен колорит (у писател и пр.).

register

- ['redjistъ] n 1. регистър, дневник; указател; опис; 2. избирателен списък; З. графа в регистър; 4. муз. регистър; 5. тех. регулатор; клапа, вентил; шибър; 6. тех. брояч; суматор; звукозаписвач; самопишещ уред; 7. изч. тех. регистър; отбелязани данни в измервателен уред; 8. тех. точно съвпадение/сьответствие на части; 9. печ. точност на свързването; gross/net ~ tonnage мор. бруто/нето регистър тонаж. ['redjistъ] v 1. записвам, вписвам, внасям/нанасям в списък/регистър, (за)регистрирам; to ~ o.s. записвам се в избирателен списък; (за)регистрирам се; 2. подавам/изпращам препоръчано (писмо и пр.); З. показвам, бележа, отбелязвам, маркирам (за уред); 4. изразявам (и с мимика - чувство и пр.); показвам, свидетелствувам за; 5. тех. съвпадам/правя да съвпада точно; 6. печ. свързвам точно; 7. правя впечатление, имам въздействие; the remark did not ~ забележката не ми направи впечатление; не обърнах внимание на забележката; the name did not ~ името не ми беше познато/не ми говореше нищо; 8. запомням, вземам си бележка за.

registered

- ['redjistъd] а 1. зарегистриран; 2. препоръчан (за писмо и пр.); З. правоспособен, дипломиран.

registrar

- ['redjistra:] n 1. регистратор; секретар; архивар; 2. отговорник по студентските дела в университет; З. завеждащ отдел за гражданското състояние; to be married before the ~ сключвам граждански брак; 4. лекар специализант.

registration

- [,redji'streishn] n 1. вписване, записване, (за)регистриране; ~ number номер (на кола, на студент в университета и пр.); 2. графа (в списьк и пр.); З. изпращане препоръчано; 4. водене на дневници/ регистри/списъци; 5. печ. точно свързване на две страници.

registry

- ['redjistri] n 1. регистратура; 2. отдел за гражданското състояние; ~ marriage граждански брак; З. мор. националност на кораб според регистрите; port of ~ пристанище, където е записан/регистриран кораб.

registry office

- ['redjistri,Јfis] n 1. отдел за гражданското състояние; 2. бюро за търсене и предлагане на домашна прислуга.

regius

- ['ri:djiъs] n лат.: ~ professor професор, чиято катедра е основана от някой английски крал.

reglet

- ['reglit] n 1. стр. летва, която покрива ръбовете на две долепени дъски; 2. печ. реглет.

regnal

- ['regnъl] а на/ от царуването на даден крал; ~ day/year ден/година от възшествието на даден крал.

regnant

- ['regnъnt] а 1. царуващ, царствуващ; 2. преобладаващ, широко разпространен.

regorge

- [ri:'gЈ:dj] v 1. повръщам, избълвам; 2. поглъщам наново; З. изтичам навън/назад.

regress

- [ri'gres] v 1. движа се обратно/назад; влизам отново; 2. вървя назад, упадам, регресирам; З. астр. движа се от изток към запад. [ri'gres] n 1. връщане назад; влизане отново; 2. упадък, регрес; З. разсъждаване от следствието към причината.

regression

- [ri'greshn] n 1. движение назад, регресия; 2. (морален) упадък.

regressive

- [ri'gresiv] а движещ се назад, регресивен.

regret

- [ri'gret] v (-tt-) 1. съжалявам (за); скърбя (за); it is to be ~ ted that жалко, че, трябва да се съжалява, че; we ~ to have to announce с прискърбие съобщаваме; he died ~ted by/книж. of all men всички скърбяха за смъртта му; I ~ to say за съжаление трябва да кажа; 2. разкайвам се (за) (doing/having done s.th. че съм направил нещо). [ri'gret] n 1. съжаление; скръб; ~ for a loss/for being refused съжаление, че съм загубил/че ми е отказано нещо; with many ~s/much ~ с голямо съжаление; to have no ~s about не съжалявам за това (че); to my ~ за мое съжаление; 2. разкаяние.

regretful

- [ri'gretful] а 1. изпълнен със съжаление; to be most ~ for много съжалявам за; 2. изразяващ съжаление/разкаяние; разкаян; ~ glance разкаян поглед.

regretfully

- [ri'gretfuli] adv 1. със съжаление/разкаяние; 2. неохотно.

regrettable

- [ri'gretъbl] а прискърбен; за който може/ трябва да се съжалява; непростим, непростителен.

regroup

- [ri:'gru:p] v прегрупирам.

regular

- ['regjulъ] a 1. правилен (и грам.,мат.); симетричен; 2. редовен (и воен.); постоянен; ~ way of life, ~ habits редовен живот; to keep ~ hours водя редовен живот; ~ army/soldiers редовна войска/войници; З. обичаен, приет; нормален, правилен; коректен; обикновен; ~ introduction официално запознанство; procedure that is not ~ неправилна процедура; ~ marriage законен брак; 4. редовен; квалифициран; професионален; на постоянна служба; 5. нормален, правилен (за пулc и пр.); равномерен; 6. разг. симпатичен; чудесен; 7. разг. същински, истински, цял; ~ rascal истински/цял мошеник; 8. цьрк. монашески; ~ clergy черно духовенство; 9. ам. пол. верен, стопроцентов (за привьрженик). ['regjulъ] n 1. редовен войник; офицер от редовната армия; рl редовна войска; 2. разг. редовен посетител/клиент; З. разг. човек на редовна/щатна работа; 4. цьрк. член на монашески орден; 5. ам. обикновен/среден размер (на облекло); 6. ам. пол. верен привърженик. ['regjulъ] adv непр. 1. редовно; често; 2. истински, не на шега.

regularity

- [regju'laeriti] n 1. редовност; 2. правилност.

regularize

- ['regjulъraiz] v 1. регулирам; нормализирам; 2. узаконявам (брак и пр.).

regularly

- ['regjulъli] adv 1. правилно, нормално; 2. peдовно; З. разг. истински, не на шега; съвсем.

regulate

- ['regjuleit] v 1. регулирам, урегулирам; сверявам (часовник); 2. уреждам; слагам ред в; направлявам; контролирам; to be ~d by s.o./s.th. водя се по някого/нещо; accidents will happen in the best ~d families случва се и в най-добрите семейства.

regulation

- [,regju'leishn] n 1. регулиране; регулация; 2. правило, наредба, предписание; закон; рl устав; З. attr 1) предписан; установен; по установен образец; 2) воен. (уни)формен; ~ speed позволена/допустима скорост; of the ~ size с приетия/обикновения размер.

regulative

- ['regjulъtiv] а регулиращ, направляващ.

regulator

- ['regjuleitъ] n тех. регулатор; стабилизатор.

regulatory

- ['regjulъtъri] regulative.

regulus

- ['regjulъs] n 1. хим.. метал. зърно метал, останало в шлаката; 2. астр. R. голяма звезда в съзвездието Лъв; З. зоол. жълтоглаво кралче (Regulus cristatus).

regurgitate

- [ri'gъ:djiteit] v 1. изтичам/връщам се назад; изливам (се) обратно; 2. повръщам, връщам (храна); връщам се (за храна).

rehabilitate

- [,ri:hъ'biliteit] v 1. реабилитирам; възстановявам в права/привилегия и пр.; 2. преустройвам; подобрявам; благоустройвам; З. мед. рехабилитирам.

rehabilitation

- [,ri:hъbili'teishn] n 1. реабилитация, реабилитиране; възстановяване на права/привилегии; 2. преустрояване, преустройство; подобрение; благоустрояване; З. мед. рехабилитация.

rehandle

- [ri:'haendl] v 1. преработвам; преправям; 2. занимавам се отново с.

rehash

- [ri:'haesh] v 1. преразказвам (стар литературен материал); преразказвам нещо старо по нов начин; 2. разисквам отново, предъвквам. ['ri:haesh] n преработване; преработка.

rehear

- [ri:'hiъ] v (-heard [-hъ:d]) юр. преразглеждам, разглеждам отново (дело).

rehearing

- [ri:'hiъri¤] n юр. преразглеждане, ново разглеждане (на дело).

rehearsal

- [ri'hъ:sъl] n 1. репетиция; play in/under ~ пиеса, която се репетира; 2. повторение, повтарянe; изреждане; подробен разказ.

rehearse

- [ri'hъ:s] v 1. репетирам; 2. упражнявам (се); З. повтарям; изреждам; разказвам надълго и нашироко.

rehouse

- [,ri:'hauz] v настанявам в/снабдявам с ново жилище.

reify

- ['ri:ifai] v книж. правя конкретен/материален; третирам като действителен.

reign

- [rein] n 1. царуване; in/under the ~ of през царуването на; 2. власт; силно влияние; З. ост. царство; ~ of terror пол. период на терор, анархия и кръвопролитие; the R. of Terror ист. терорът по време на Френската революция (1793-1794 г.). [rein] v 1. царувам (over); 2. царя, господствувам; преобладавам; ~ing beauty всепризната красавица; ~ing champion последният/сегашният шампион.

reimburse

- [,ri:im'bъ:s] v връщам, възстановявам (сума); връщам (някому) похарчени от него пари; to ~ s.o. (for) his expenses плащам някому направени от него разходи.

reimbursement

- [,ri:im'bъ:smъnt] n връщане, възстановяване, плащане (на пари).

rein

- [rein] n 1. повод (на кон и пр.); прен. юзда; to draw ~ дръпвам поводите на кон, спирам; прен. намалявам/ськращавам разходите; отказвам се; to give the ~s to отпускам поводите на; to keep/hold a ~ on държа здраво, контролирам; tight ~ строга дисциплина, здрава ръка; to keep a tight ~ on държа здраво, стягам юздите на; to give (free) ~/the ~s to o.'s imagination давам пълна свобода на въображението си; to assume/drop the ~s of government поемам/напускам властта; 2. тех. ръчка. [rein] v 1. слагам поводи на; държа поводите на; направлявам; 2. to ~ in задържам, спирам, обуздавам (и прен.); З. to ~ back/up a horse дръпвам поводите на/спирам кон.

reincarnate

- [,ri:in'ka:neit] v превъплъщавам (се); прераждам се. [,ri:in'ka:nit] а превъплътен; прероден.

reincarnation

- [,ri:inka:'neishn] n превъплъщение, превъплъщаване; прераждане.

reindeer

- ['reindiъ] n северен елен (Rangifer).

reindeer moss

- ['reindiъ,mЈs] n еленов мъх (Cladonia rangiferina).

reinforcement

- [,ri:in'fЈ:smъnt] n 1. подсилване; заякчаване; затвърдяване; 2. подсилващ материал; З. обик. рl воен. подкрепления.

reins

- [reinz] n pl ост. 1. бъбреци; кръст; слабини; 2. седалище на чувствата.

reinstate

- [,ri:in'steit] v 1. възстановявам в предишни права/привилегии/положение; възстановявам на предишната длъжност; 2. поправям, възстановявам (и здравоcловно).

reinstatement

- [,ri:in'steitmъnt] n 1. възстановяване, възвръщане (на права и пр.); 2. поправяне, възстановяване (и здравословно).

reinsure

- [,ri:in'shuъ] v презастраховам (се).

reintegrate

- [ri:'intъgreit] v обединявам отново; включвам отново.

reinvest

- [,ri:in'vest] v 1. възстановявам/връщам (някому) отнети/изгубени привилегии и пр.; to ~ s.o. with his old rank връщам някому предишния му ранг; 2. влагам отново (пари).

reinvestiture

- [,ri:in'vestitshъ] n възстановяване на привилегии и пр.

reinvestment

- [,ri:in'vestmъnt] n повторно влагане (на пари).

reinvigorate

- [,ri:in'vigъreit] v давам нов живот/сили на.

reissue

- [ri:'ishu:] v 1. преиздавам (книга и пр.); 2. пускам отново (монетu и пр.). [ri:'ishu:] n 1. ново (стереотипно) издание на книга; 2. нова партида (монетu u пр.).

reiterate

- [ri:'itъreit] v повтарям/върша/извършвам многократно; ~d cries многократни викове.

reiteration

- [,ri:itъ'reishn] n повтаряне; повторение.

reiterative

- [ri:'itъrъtiv] 1. a повтарящ се; с повторение; 2. п грам. дума, съставена от повторение на един корен, понякога с малки изменения (напр. tittle tattle).

reject

- [ri'djekt] v 1. отхвърлям (предложение, кандидат и пр. като негоден за военна служба); отказвам на (кандидат за женитба); отблъсквам; не желая да имам нищо общо с; 2. изхвърлям; бракувам: отстранявам; З. отказвам да приема, повръщам (храна - за стомах); 4. мед. изхвърлям (присаден орган и пр.). ['ri:djekt] n 1. отхвърлен кандидат и пр.; 2. бракуван предмет; нещо отхвърлено.

rejectable

- [ri'djektъbl] а подлежащ на бракуване.

rejectamenta

- [ri,djektъ'mentъ] n рl книж. 1. изпражнения; 2. изхвърлени от морето предмети; З. отпадъци, смет.

rejectee

- [ridjek'ti:] n ам. воен. човек, негоден за военна служба.

rejection

- [ri'djekshn] n 1. отхвърляне, отказване; отказ; 2. бракуване.

rejig

- [ri:'djig] v (-gg-) снабдявам (завод и пр.) с нови съоръжения.

rejoice

- [ri'djЈis] v 1. радвам (се), веселя (се); ликувам (over,at); 2. to ~ in наслаждавам се на, радвам се на; шег. имам, притежавам; to ~ in the name of... наричам се...

rejoicing

- [ri'djЈisi¤] n 1. радост, щастие; 2. pl веселба, празнуване.

rejoin

- [ri'djЈin] v 1. връщам се/отивам пак в/при; 2. отговарям, отвръщам; З. юр. отговарям на обвинение. [ri:'djЈin] v съединявам (се) пак; събираме (се) отново.

rejoinder

- [ri'djЈindъ] n 1. отговор; възражение; 2. юр. отговор на ответник.

rejuvenate

- [ri'dju:vъneit] v подмладявам (се); обновявам (се) (и прен.).

rejuvenesce

- [ri,dju:vi'nes] v 1. подмладявам (се); 2. биол. образувам/предизвиквам образуване на нови клетки от протоплазмата на стари.

rejuvenescent

- [,ri:dju:vi'nesnt] a подмладяващ (се), обновяващ (се).

rekindle

- [ri:'kindl] v запалвам (се), пламвам отново (u прен.).

relapse

- [ri'laeps] v 1. отново/пак изпадам (в някакво сьстояние); отново/пак се отдавам (на порок и пр.) (into); 2. пак заболявам, повтаря ме болеcт; З. понижава ми се стойността (за ценна книжа). [ri'laeps] n 1. повторно изпадане, връщане (в някакво сьстояние, кьм порок); 2. повтаряне на болеcт/криза; to have/suffer a ~ влошава ми се състоянието (след подобрение).

relate

- [ri'leit] v 1. разказвам; 2. свързвам, отнасям (to с, към); обяснявам (to с); З. обик. pass. имам връзка, свързан съм; сроден/роднина съм (to, with); to be distantly ~d далечни роднини сме; to be well ~d имам роднини от добри семейства; 4. ам., мед., псих. установявам връзка (to с); 5. ам. реагирам положително, приемам (to).

related

- [ri'leitid] a 1. свързан (to); 2. близък, сроден (за езици, науки и пр.).

relation

- [ri'leishn] n 1. отношение, връзка; зависимост; ~ of forces съотношение на силите; ~s of production производствени отношения; in/with ~ to по отношение на, що се отнася до; to bear a ~ to имам връзка с; to bear no ~ to, to be out of all ~ to нямам никаква връзка/нищо общо с; to enter into/to have ~s with s.o. установявам/имам връзки/отношения с някого; 2. родство, роднинство; З. роднина, сродник, родственик; ~ by marriage роднина по мъжка/женска линия; 4. разказ, изложение; 5. юр. донесение; 6. ам. прилагане на закон с обратна сила.

relational

- [ri'leishъnъl] а 1. грaм. изразяващ граматични отношения (за част на речта); 2. имащ/показващ връзка; сроден.

relationship

- [ri'leishъnship] n 1. родство, роднинство; 2. сродство; З. връзка, (взаимо)отношение.

relative

- ['relъtiv] I. a 1. отнасящ се, свързан (to за, с); 2. относителен; сравнителен; З. грам. относителен; II. п 1. роднина, сродник, родственик; 2. грам. относително местоимение/наречие.

relativity

- [,relъ'tiviti] n 1. относителност; 2. фаз. теория на относителността.

relax

- [ri'laeks] v 1. отхлабвам, разхлабвам, отпускам, намалявам (напрежение, усилия, дисциплина и пр.) (и с in); if the cold ~es ако времето се (по)отпусне/(по)затопли; to ~ o.'s grip/hold/grasp on s.th (по)отпускам нещо, което държа здраво; ~ing climate климат, който кара човек да се отпусне; 2. отпускам се; отпочивам си; отморявам (се); З. мед. разслабвам, действувам разслабително; ~ed throat възпалено гърло.

relaxation

- [,ri:laek'seishn] n 1. отхлабване, отпускане, намаляване; 2. отмора, отдих; развлечение; З. юр. намаление на наказание.

relay

- [ri'lei] n 1. смяна (коне - при пьтуване); 2. смяна (на работницu); З. материали, определени за една смяна; 4. сп. щафета; 5. ел. реле; 6. тех. спомагателен мотор; 7. рад. препредаване; препредавана програма. [ri'lei] v 1. сменям; осигурявам смяна; изпращам/получавам на смени; 2. рад. препредавам.

relay race

- [ri'lei,reis] n сп. щафета.

relay station

- [ri'lei,steishn] n рад. транслационна радиостанция.

releasable

- [ri'li:sъbl] а 1. който може да бъде пуснат/освободен; 2. който може да бъде разрешен за показване по екраните (за филм); З. който може да се освобождава/откопчава (напр. за ремьк на обувки за ски).

release

- [ri'li:s] v 1. пускам, хвърлям (стрела, бомба); изпускам, отделям (газове и пр.); 2. пускам (на свобода), освобождавам; 3. освобождавам, избавям (from) (страдание, обещание и пр.); 4. воен. уволнявам; демобилизирам; 5. отпускам, отслабям; to ~ o.'s hold on s.th. отпускам нещо, не държа нещо вече така здраво; 6. юр. опрощавам (дьлг); отказвам се от (права), отстьпвам (имот, права); 7. пускам, разрешавам (филм да се показва по екраните, книга да се отпечата); 8. пускам (в продажба); 9. ам. оповестявам (чрез пресата, радиото и пр.); 10. тех. разединявам, отцепвам; прекъсвам, освобождавам, изключвам. [ri'li:s] n 1. пускане, хвърляне (на бомба и пр.); изпускане, отделяне (на газове и пр.); 2. пускане на свобода, освобождение; З. прен. освобождение, избавление; happy ~ смърт; 4. воен. уволнение; демобилизиране; 5. отпускане, отслабване; 6. юр. (документ за) опрощаване на дълг/отказване от права/отстъпване на имот и пр.; 7. пускане, разрешаване (на филм, книга за печатане); 8. официално съобщение, комюнике, изявление (за пресата и пр.); 9. тех. разединяване, отцепване; изключване; прекъсващ механизъм, устройство за разединяване.

relegable

- ['religъbl] а който може да бъде захвърлен/ отпратен (to).

relegate

- ['religeit] v 1. (из)пращам; изхвърлям, захвърлям; to ~ s.th. to the past преставам да мисля/да се занимавам с нещо; 2. свеждам, понижавам (to); to ~ o.'s wife to the position of a servant свеждам жена си до положение на слугиня, отнасям се с жена си като със слугиня; to ~ a team, to ~ to a lower division прехвърлям отбор към по-ниска категория; З. отпращам, препращам (кьм друг човек, друга инстанция); 4. заточавам.

relegation

- [,геli'geishn] n 1. изхвърляне, захвърляне; 2. понижение; свеждане (до някакво сьстояние); З. отнасяне (за разглеждане до друга инстанция); 4. заточаване, заточение.

relent

- [ri'lent] v омеквам, омилостивявам се, ставам поотстъпчив.

relentingly

- [ri'lenti¤li] adv по-меко, по-отстъпчиво.

relentless

- [ri'lentlis] а неумолим, неотстъпчив, непреклонен; безмилостен.

relevance

- ['relъvъns] n уместност; връзка; приложимост; практическо/обществено значение.

relevancy

- ['relъvъnsi] relevance.

relevant

- ['relъvъnt] а уместен; съответен; приложим; от практическо значение; свързан (с даден вьпрос) (to).

reliability

- [ri,laiъ'biliti] n 1. сигурност, надеждност; благонадеждност; 2. изправност; издръжливост (и на апарат); ~ trial изпробване на надеждност (на кола и пр.).

reliable

- [ri'laiъbl] а 1. (благо)надежден; изпитан, сигурен; на който може да се разчита; 2. здрав, издръжлив, изпитан.

reliance

- [ri'laiъns] n 1. доверие, упование, разчитане; to have/place ~ on/in вярвам/разчитам/уповавам се на; 2. опора, надежда, упование.

reliant

- [ri'laiъnt] а 1. доверчив; 2. несамостоятелен; З. (само)уверен.

relic

- ['relik] n 1. следа, останка; 2. отживелица, останка от миналото; З. спомен, реликва;4. рl мощи; реликви; тленни останки.

relict

- ['relikt] n 1. реликтен растителен/животински вид; 2. юр. вдовица.

relief

- [ri'li:f] n 1. облекчение, успокоение (from); 2. помощ, подпомагане (на бедни, хора в опасност и пр.); ~ work подпомагане, възстановителна работа (при бедствия); ~ fund фонд за подпомагане (при бед сmвия и пр.); ~ works строеж на пътища и пр. засъздаване работа на безработни и бедствуващи; to be on ~ получавам помощ от държавата; З. воен. подкрепление; to hasten to the ~ of бързам да помогна на; 4. вдигане на обсада; 5. разнообразие; приятна промяна; by way of ~ за разнообразие; black costume without ~ черен костюм, неосвежен от нищо цветно; 6. освобождаване (от плащане на глоба и пр.); 7. сменяне, смяна (на пост); 8. релеф; релефност; отчетливост, яснота; in ~ релефно; to stand out in ~ against откроявам се на фона на; to bring/throw s.th. (out) into ~ подчертавам/откроявам нещо; ~ map релефна карта; 9. геогр. релеф, характер на местност; 10. attr 1) помощен, за подпомагане; 2) допълнителен; извънреден (за автобус и пр.); З) релефен.

relieve

- [ri'li:v] v 1. облекчавам, успокоявам (болка, грижа и пр.); освобождавам от (болка, товар, отговорност и пр.); разтоварвам (of, from); to ~ o.'s feelings давам воля на чувствата си; to ~ the bowels/nature/o.s. освобождавам се, ходя по нужда, изхождам се; 2. подпомагам (бедни, бедствуващи); З. отменям, сменям (някого в работа, на пост); 4. уволнявам, освобождавам от длъжност; лишавам от ранг; 5. вдигам обсадата на; 6. разнообразявам, внасям разнообразие в; 7. изобразявам в релеф; 8. откроявам се, изпъквам; to ~ s.o. of his watch/wallet разг. измъквам някому часовника/портфейла.

relieving arch

- [ri'li:vi¤a:tsh] n арх. подпорна арка/дъга.

relievo

- [ri'li:vou] n urn. изк. релеф; alto ~ орелеф; basso ~ барелеф.

religion

- [ri'lidjъn] n 1. религия, вяра; набожност; to get ~ ставам набожен; 2. монашество; to enter ~ ставам монах; s.o.'s name in ~ монашеското име на някого; З. прен. култ; to make a ~ of doing s.th. върша нещо фанатично/най-ревностно.

religiosity

- [rilidji'Јsiti] n религиозност, (прекалена) набожност.

religious

- [ri'lidjъs] I. a 1. религиозен, набожен, вярващ; 2. монашески; ~ house манастир; метох; З. строг, много добросъвестен, ревностен; II. п монах; монаси.

relinquish

- [ri'li¤kwish] v 1. (из)оставям, напускам; 2. отстъпвам, отказвам се от (положение, територия, права, надеждu и пр.); to ~ o.'s hold/grip on пускам.

reliquary

- ['relikwъri] n мощехранителница.

reliquiae

- [re'likwii] n pl лат. 1. (тленни) останки; мощи, реликви; 2. окаменелости; З. литературно наследство на даден автор.

relish

- ['relish] n 1. (приятен) вкус; аромат, миризма (of); 2. подправка; соc; мезе; З. удоволствие, наслала; привлекателност; to lose o.'s ~ не съм вече приятен, не доставям вече удоволствие; 4. склонност; прен. апетит, вкус; охота; увлечение (for); 5. следа, малко количество (of); 6. стимул, подтик, подбуда (to). ['relish] v 1. ям/пия/изяждам/изпивам с удоволствие; 2. харесвам, привлича ме, прави ми удоволствие; приятно ми е; not to ~ the prospect of не ме привлича мисълта за/да (с ger); to ~ doing s.th. върша нещо с удоволствие; З. имам вкус/аромат (of на); прен. напомням; 4. (при)давам вкус/аромат/пикантност на; 5. действувам на вкуса (well, badly добре, зле).

relive

- [,ri:'liv] v 1. преживявам отново; 2. ост. оживявам.

reload

- [,ri:'loud] v 1. натоварвам отново; 2. напълвам/ пълня отново (орьжие).

relocate

- [,ri:lou'keit] v местя (се), премествам (се); установявам се отново (някьде).

relucent

- [ri'l(j)usъnt] а книж. светьл, блестящ, ярък.

reluct

- [ri'lлkt] v ост. боря се, противя се (at, against).

reluctance

- [ri'lлktъns] n 1. неохота, нежелание; отвращение; съпротива, съпротивление; 2. физ. магнитно съпротивление.

reluctant

- [rilлktъnt] а неохотен, несклонен; to be ~ to не ми се ще/иска да; ~ consent неохотно/насила дадено съгласие.

reluctantly

- [ri'lлktъntli] adv неохотно, насила, без желание.

reluctivity

- [,rilлk'tiviti] n физ. специфично магнитно съпротивление.

relume

- [ri'lu:m] v книж. запалвам отново (и прен.); правя да светне отново; осветявам/озарявам отново.

rely

- [ri'lai] v разчитам, осланям се, облягам се (on, upon на; u on c ger); уверен съм, сигурен съм (on, upon в); he is not to be relied on на него не може да се разчита; (you may) ~ on it (that) можете да бъдете сигурни (че).

remain

- [ri'mein] v 1. оставам; продължавам да съществувам; nothing ~s for me but to не ми остава нищо (друго) освен да; much yet ~s to be done има още много да се (на)прави; it ~s to be seen тепърва ще се види, ще видим; the victory ~s with him той остава победител; 2. оставам, стоя (в дадено положение); to ~ sitting/standing оставам седнал/прав, не сядам/не ставам; to ~ silent не заговорвам, мълча; one thing ~s certain едно си остава/е сигурно; remain away не отивам; не присьствувам; remain behind оставам (след другите).

remainder

- [ri'meindъ] n 1. остатък (и мат.); остатъци, останки; ресто; останала част (на живот и пр.); останалите (хора); 2. непродадени екземпляри от книга; З. юр. право на наследяване (на титла и пр.); 4. юр. реверсия; 5. филат. марки, продавани с намаление. [ri'meindъ] v разпродавам (изостанали екземпляри от книга, марки) с намаление.

remains

- [ri'meinz] n pl 1. останки, остатъци, следи (of); 2. развалини; З. тленни останки; прах; труп; 4. посмъртни произведения (на писател).

remake

- [ri:'meik] v (-made [-'meid]) правя отново, преправям. ['ri:meik] n нова версия (особ. на филм).

reman

- [ri:'maen] v (-nn-) 1. воен., мор. снабдявам с/пращам нови войници/моряци; 2. окуражавам, повдигам духа на.

remand

- [ri'ma:nd] v юр. връщам (арестуван, подсьдим) обратно в затвора (до сьбиране на нови сведения); to ~ on bail пускам под гаранция. [ri'ma:nd] n връщане (на арестуван, подсьдим) обратно в затвора; detention on ~ задържане до сьбиране на нови сведения; ~ home/centre дом за временно задържане на малолетни закононарушители.

remanent

- ['remъnъnt] а останал; остатьчен.

remark

- [ri'ma:k] v 1. забелязвам; усещам; 2. правя забележка, забелязвам; отбелязвам; коментирам (on, upon); to ~ upon s.th. to s.o. споменавам някому за нещо, обръщам внимание на някого за нещо. [ri'ma:k] n 1. забелязване, отбелязване; внимание; nothing worthy of ~ нищо интересно/забележително, нищо достойно за внимание; 2. забележка, коментар; to make/pass/let fall a ~ забелязвам, правя забележка; to venture/hazard a ~ позволявам си да забележа/да кажа една дума; to make no ~ не казвам нищо; to be the subject of general ~ предмет съм на общо внимание, всички говорят за мене; you may keep your ~s to yourself разг. никой не те пита/не ти иска мнението.

remarkable

- [ri'ma:kъbl] a забележителен, удивителен (for); очебиен; необикновен, чуден, странен; to be ~ for o.'s stupidity забележително/необикновено глупав съм, бия на очи с глупостта си; to make o.s. too ~ привличам премного внимание върху себе си.

remarkably

- [ri'ma:kъbli] adv забележително, удивително; необикновено; извънредно, ужасно, във висша степен.

remarriage

- [ri:'maeridj] n повторен/втори брак.

remarry

- [,ri:'maeri] v оженвам се/омъжвам се пак, сключвам нов/втори брак.

rematch

- ['ri:maetsh] n ам. сп. втори/повторен мач.

rembrandtesque

- [,rembrъn'tesk] а изк. рембрандовски, в стила на Рембранд.

remediable

- [ri'mi:diъbl] а 1. излечим; 2. поправим.

remedial

- [ri'mi:diъl] a 1. който поправя/изправя/лекува; лекуващ, лечебен; 2. който отстранява слабости/ грешки.

remediless

- ['remidilis] а 1. неизлечим; 2. непоправим.

remedy

- ['remidi] n 1. лек, лекарство (и прен.); средство, мярка (for за, против); past/beyond ~ непоправим; неизлечим; 2. юр. удовлетворение; З. толеранс за разлика в теглото на еднакви монети. ['remidi] v 1. поправям, изправям; подобрявам; намирам средство против; 2. (из)лекувам.

remember

- [ri'membъ] v 1. помня, запомням; спомням си (за), припомням си; here is s.th to ~ me by eто нещо за спомен от мен/което ще ти напомня за мен; to ~ doing/having done s.th. спомням си/помня, че съм направил нещо; to ~ to do s.th. не забравям да направя нещо; not that I ~ не си спомням; 2. подарявам/завещавам (някому) нещо, не забравям (някого) (в завещанието си); споменавам (някого) в молитвите си; З. пращам много поздрави/здраве (to); ~ me to... поздрави... от мен; he begs to be ~ed той ви изпраща поздрави; 4. refl осъзнавам, сещам се (че сьм обьркал. какво сьм искал да направя и пр.).

remembrance

- [ri'membrъns] n 1. спомен, възпоминание; памет; to have s.th. in ~ спомням си за/помня нещо; it has escaped my ~ забравил съм, изплъзнало се e от паметта ми; to the best of my ~ доколкото си спомням; to call s.th. to ~ спомням си/припомням си нещо; to put s.o. in ~ of припомням някому за; within my ~ откакто помня, откакто съм жив; within man's ~ откакто помнят хората, откак свят светува; in ~ of в памет на; R. Day/Sunday ден, в който се чествува паметта на загиналите във войните; 2. (подарък за) спомен; З. рl поздрави, привети.

remembrancer

- [ri'membrъnsъ] n нещо/някой, който припомня/напомня; бележник; бележка; спомен; King's/Queen's R. висш английски чиновник, който събира дългове към короната; City R. представител на Лондонския градски съвет в парламентарните комисии.

remind

- [ri'maind] v напомням (s.o. of s. th. някому за нешо; s.o. to do s.th някому да направи нещо); that ~s me! а, тъкмо се сетих! visitors are ~ed that напомня се на посетителите, че.

reminder

- [ri'maindъ] n 1. нещо, което напомня; напомняне; 2. напомнително писмо (и letter of ~).

remindful

- [ri'maindful] a 1. напомнящ, напомнителен (of); 2. който си припомня.

reminisce

- [,remi'nis] v разг. отдавам се на/разказвам спомените си; връщам се/рея се в миналото.

reminiscence

- [,remi'nisns] n 1. спомен, възпоминание; 2. нещо, което напомня (of); реминисценция; З. рl лит. спомени, мемоари.

reminiscent

- [,remi'nisnt] а 1. напомнящ (of за); 2. който си спомня; зареян в спомени; който обича да си спомня/да разказва за миналото; in a ~ frame of mind в настроение да разказва за миналото; to become ~ зарейвам се в миналото, започвам да разказвам спомени.

remise

- [ri'maiz] n юр. (пре)отстъпване, отказване (от право и пр.). [ri'maiz] v юр. (пре)отстъпвам, отказвам се от. [ri'maiz] n фехт. ремиз.

remiss

- [ri'mis] а 1. неизпълнителен, нехаен, небрежен (in); 2. ост. вял, отпуснат.

remissible

- [ri'misibl] а 1. простим, простителен; 2. опростим, отменим (за наказание).

remission

- [ri'mishn] n 1. прошка, опрощение (на грехове); опрощаване; 2. отказване, преотстъпване (на права и пр.); опрощаване (на дьлг, присьда и пр.); освобождаване (от такса и пр.); З. отслабване, намаляване (на треска, криза, усилия и пр.).

remissive

- [ri'misiv] а 1. опрощаващ; 2. който прави да намалее/отслабне; намаляващ, отслабващ.

remissness

- [ri'misnis] n 1. неизпълнителност, нехайство, небрежност; 2. ост. вялост, отпуснатост.

remit

- [ri'mit] v (-tt-) 1. опрощавам, отменям (наказание и пр.); освобождавам (от такса и пр.); намалявам (наказание); опрощавам (грях); 2. намалявам, отслабвам; отслабям; to ~ o.'s anger поуспокоявам гнева си; to ~ o.'s efforts поотпускам се; enthusiasm began to ~ ентусиазмът понамаля/поспадна; З. (из)пращам, превеждам (сума), kindly ~ тьрг. моля, изпратете/изплатете сумата; 4. отнасям (вьпрос) за разглеждане (to); 5. юр. връщам (дело) за преразглеждане в по-нисша инстанция; връщам в затвора; 6. отлагам (to, till до, за); 7. връщам/възвръщам в предишно състояние (into, to).

remittal

- [ri'mitl] n юр. връщане обратно (на дело) в по-нисша инстанция.

remittance

- [ri'mitъns] n 1. изпращане/превод на сума; 2. изпратена/преведена сума; ~ man емигрант, който живее от суми, изпращани му от близките в родината.

remittee

- [rimi'ti:] n получател на изпратена/преведена сума.

remittent

- [ri'mitъnt] 1. а отслабващ от време на време (за треска и пр.); временно затихващ; 2. п треска, която отслабва от време на време.

remnant

- ['remnъnt] n 1. остатък, останка (и прен.); прен. следа (of); 2. (останало) парче (плат и пр.); ~ sale разпродажба на останали парчета плат.

remodel

- [ri:'mЈdъl] v (-ll-) преработвам, прекроявам (и прен.); променям, реорганизирам; ремонтирам, реконструирам.

remonetize

- [ri:'mлnitaiz] v фин. връщам в обръщение.

remonstrance

- [ri'mЈnstrъns] n протест, възражение (against); in ~ като възражение, в знак на протест.

remonstrant

- [ri'mЈnstrъnt] 1. а протестиращ, възразяващ; 2. п участник в протест.

remonstrate

- ['remъnstreit] v протестирам, възразявам, правя възражение (against s.th. with s.o против нещо пред някого); увещавам (with s.o някого).

remonstratingly

- [ri'mЈnstreiti¤li] adv с тон на протест.

remonstrative

- [ri'mЈnstrъtiv] а 1. протестен; 2. възразяващ, протестиращ.

remonstrator

- [ri'mЈnstreitъ] n 1. човек, който протестира/ възразява; 2. участник в протест.

remora

- ['rеmъrъ] n 1. риба, която се прилепя на тялото на акула/на дъното на кораб (сем. Echeneidae) 2. прен. пречка, спънка.

remorse

- [ri'mЈ:s] n разкаяние, угризение (на съвестта); without ~ безпощадно, безмилостно.

remorseful

- [ri'mЈ:sful] a paзкaян.

remorseless

- [ri'mЈ:slis] а 1. безмилостен, безжалостен, безпощаден; 2. неразкаян.

remote

- [ri'mout] а 1. далечен, отдалечен; усамотен; ~ from the truth далеч от истината; 2. далечен, непряк; ~ damages непреки щети; З. малък, слаб; смътен; малко вероятен; ~ resemblance слаба/далечна прилика; ~ chance малка вероятност; not to have the ~ st idea нямам ни най-малка представа; 4. сдържан, резервиран; надменен; 5. тех. отдалечен, далечен, действуващ от/на разстояние.

remote control

- [ri'moutkъn,troul] n тех. телеуправление, дистанционно управление.

remotely

- [ri'moutli] adv 1. далеч, отдалечено; we are ~ related далечни роднини сме; 2. малко, слабо; смътно.

remoteness

- [ri'moutnis] n 1. далечина, отдалеченост; усамотеност; 2. смътност; малка вероятност.

remount

- [ri:'maunt] v 1. качвам се пак на, яхвам отново (кон); 2. снабдявам с нови коне; З. изкачвам (се) пак (на планина); 4. монтирам отново; 5. отнасям се към, принадлежа на; стигам до, мога да бъда проследен до. [ri:'maunt] n нов кон/коне.

removability

- [ri,mu:vъ'biliti] n 1. възможност да бъде сменен/преместен; подвижност (на част); 2. отстранимост; З. сменяемост (на дльжностно лице); възможност да бъде уволнен.

removable

- [ri'mu:vъbl] а 1. сменяем; подвижен; 2. отстраним (за зло и пр.); З. сменяем (за дльжностно лице); подлежащ на уволнение.

removal

- [ri'mu:vъl] n 1. местене, преместване; пренасяне; изнасяне; ~ man преносвач на покъщнина; 2. отстраняване, премахване (на зло); З. сменяване; уволняване, уволнение; 4. убийство, убиване, ликвидиране, очистване.

remove

- [ri'mu:v] v 1. прибирам; махам; изнасям; премествам; to ~ o.'s eyes/glance отмествам погледа си; 2. събличам, свалям, махам; З. избърсвам, изтривам, отстранявам, заличавам, махам (петно, следи и пр.); 4. отстранявам, премахвам (сьмнение, зло и пр.); 5. сменявам; уволнявам; изключвам, отстранявам (ученик и пр.); 6. местя (се), премествам (се); прехвърлям (се); 7. refl отивам си; 8. убивам, ликвидирам, очиствам; to ~ o.'s son from school вземам сина си от училище (за постоянно). [ri'mu:v] n 1. стъпка, крачка (и прен.); (изминато) разстояние; at a certain ~ на известно разстояние; at each ~ постоянно, с всяка измината крачка; it is but one ~ from на една крачка e от, съвсем близо е до (и прен,); 2. степен (на родство); first cousin at one ~ вж. removed ~; З. преминаване в по-горен клас; examinations for the ~ годишни изпити; 4. междинен клас (в някои училища); 5. преместване, пренасяне, изнасяне; 6. отпътуване, 7. следващо ядене/блюдо.

removed

- [ri'mu:vd] а 1. отдалечен, далечен; 2. различен; който няма нищо общо с; to be not far ~ from не се различавам много от; he is only one step ~ from a rascal не се различава много от мошеник, почти си е мошеник; З. от ... степен (за родство); first cousin once ~ дете на първи братовчед; първи братовчед на майка/баща.

remover

- [ri'mu:vъ] n 1. собственик на бюро/фирма за пренасяне на мебели; 2. обик. в сьчет. препарат за чистене (на петна, косми и пр.); hair-~ депилатоар.

remunerate

- [ri'mju:nъreit] v (за)плащам; възнаграждавам; отплащам се (for).

remuneration

- [ri,mju:nъ'reishn] n (за)плащане; възнаграждение, заплата, надница; отплата.

remunerative

- [ri'mju:nъrъtiv] а доходен; изгоден.

renaissance

- [ri'neisns] n 1. възраждане; the R. Ренесансът, Възраждането; 2. attr ренесансов, от Възраждането.

renal

- ['ri:nъl] а анат. бъбречен.

rename

- [ri:'neim] v давам ново име на, преименувам.

renascence

- [ri'naesns] n възраждане; съживяване, оживяване.

renascent

- [ri'naesnt] а възраждащ се; съживяващ се.

rencontre

- [ra:n'kЈntъ] n фр. 1. схватка, сблъскване; двубой,дуел; 2. случайна среща. [ra:n'kЈntъ] v 1. имам схватка/сблъскване/дуел с; 2. срещам случайно.

rencounter

- [ren'kauntъ] rencontre.

rend

- [rend] v (rent [rent]) книж. 1. скъсвам (се), съдирам (се), раздирам (се), разцепвам (се); разкъсвам (се) (и прен.) откъсвам (се) (и прен.) (off, away, asunder apart); it ~s my heart къса ми се сърцето; to ~ o.'s hair скубя си косата; to turn and ~ s.o. прен. нахвърлям се неочаквано върху някого; 2. пронизвам, цепя (за звук).

render

- ['rendъ] v 1. отплащам се с; отдавам (което се следва); to ~ homage to отдавам почит на, изразявам уважението си към; to ~ good for evil отплащам се на злото с добро; to ~ obedience to подчинявам се на; to ~ thanks to благодаря на, изразявам благодарността си на; ~ to Caesar the things that are Caesar's дай кесаревото кесарю; 2. правя, оказвам (услуга и пр.); давам, оказвам (помощ); З. давам, представям (сметка, отчет и пр.); 4. съгласявам се върху и оповестявам (присьда); 5. карам, правя (да се чувствува и пр.); to ~ s.o. speechless карам някого да занемее; to ~ s.o. furious вбесявам някого; the tone ~ed it an insult тонът го направи обидно/да звучи като обида; to be ~ed useless ставам негоден; 6. лит., изк. предавам, изразявам; тълкувам, интерпретирам; изпълнявам (роля, муз. произведение и пр.); предавам, превеждам (на друг език) (into, in); 7. топя, претопявам (мазнина) (и с down); 8. стр. мажа, измазвам (стена); 9. мор. отхлабвам, отпускам (въже); движа се гладко/леко (за вьже); 10. refl явявам се, отивам (at); 11. ост. предавам (крепост) (и с up). ['rendъ] n 1. стр. (първа) мазилка (на стена); 2. ост. наем, плащане.

render-set

- ['rendъset] v (-set) стр. измазвам два пъти. ['rendъset] n стр. двойна мазилка.

rendering

- ['rendъri¤] n 1. отплащане; отдаване; оказване (на noмощ и пр.); изказване (на благодарност и пр.); 2. даване, представяне (на сметка и пр.); З. предаване (на крепост); 4. превод; тьлкуване, предаване, изразяване, интерпретация; изпълнение; 5. топене (на мазнина); 6. стр. измазване, мазане; мазилка; 7. мор. отпускане, отхлабване (на вьже).

rendezvous

- ['rЈndivu:] n фр. 1. среща, рандеву, свиждане; 2. (уречено) място за среща, сборен пункт; сборище. ['rЈndivu:] v срещам (се) на уречено място.

rendition

- [ren'dishn] n 1. книж. предаване, изразяване, интерпретация; изпълнение; превод; 2. ост. предаване (на избягал престьпник).

renegade

- ['renigeid] n (веро)отстъпник, изменник, ренегат, дезертьор. ['renigeid] v изменям (на кауза/вяра), ставам ренегат.

renegation

- [,reni'geishn] n (веро)отстъпничество, ренегатство.

renege

- [ri'ni:g] v 1. разг. не изпълнявам задължение/ обещание (и с on); изоставям (кауза и пр.); 2. карти правя ренонс.

renegue

- [ri'ni:g] renege.

renew

- [ri'nju:] v 1. възстановявам (сили, здраве и пр.); обновявам, подмладявам; възраждам; съживявам; 2. подновявам, започвам пак/отново; повтарям; З. сменям с нов, набавям си нов, подновявам; to ~ the tyres сменям гумите (на автомобил); to ~ o.'s supplies набавям си нови запаси; 4. подновявам, продължавам (полица, договор, абонамент и пр.).

renewable

- [ri'nju:ъbl] а 1. възстановим, обновим; сменяем; 2. подлежащ на продължение/подновяване.

renewal

- [ri'nju:ъl] n 1. възстановяване; обновление; възраждане; съживяване; 2. подновяване, започване отново; повтаряне; З. сменяване, подновяване; 4. продължаване, подновяване (на полица, договор и пр); urban ~ благоустрояване на изостанали квартали.

renewed

- [ri'nju:d] а 1. нов, подновен (за интерес, сили и пр.); 2. продължен, подновен (за договор и пр.).

reniform

- ['ri:nifЈ:m] а книж. бъбрековиден.

rennet

- ['renit] n сирище. ['renit] n ренета (сорт ябьлка).

renounce

- [ri'nauns] v 1. отказвам се от; отричам се от; изоставям; to ~ the world отказвам се/оттеглям се от света; 2. отричам, не признавам (власт и пр.); отхвърлям, денонсирам (договор и пр.); З. юр. отказвам да бъда изпълнител на завещание и пр.; 4. карти правя ренонс. [ri'nauns] n карти ренонс.

renouncement

- [ri'naunsmъnt] n 1. отказване; отричане; изоставяне; 2. отхвърляне, денонсиране.

renovate

- ['renъveit] v 1. възстановявам; реставрирам (картина и пр.); поправям, ремонтирам; 2. сменям с нов, подновявам; З. обновявам, освежавам; съживявам.

renovation

- [,renъ'veishn] n 1. възстановяване; поправяне, ремонтиране; поправка, ремонт; реставрация; 2. обновление, освежаване; съживяване.

renovator

- ['renъveitъ] n 1. обновител; 2. реставратор.

renown

- [ri'naun] n слава, известност.

renowned

- [ri'naund] а прославен, известен, прочут (for с).

rent

- [rent] n 1. дупка, скъсано/съдрано място; 2. цепнатина, пукнатина; З. пролука (между облаци); процеп; 4. разрив, несъгласие. [rent] n наем, аренда; рента; for ~ ам. дава се под наем. [rent] v вземам/давам/държа под наем; вземам/искам наем (от); давам се под наем (за сграда и пр.) (at за) (дадена сума). [rent] вж. rend.

rent-free

- ['rentfri:] a, adv без наем.

rent-roll

- ['rentroul] n 1. списък на арендатори и арендата, която плащат; 2. доход от аренди.

rentable

- ['rentъbl] а който се дава под наем, за даване под наем; за който може да се вземе наем.

rental

- [rentl] n 1. наем; рента (от наеми); 2. ам. даване под наем; нещо, дадено под наем; фирма/бюро за даване под наем; ~ library ам. заемна библиотека (срещу заплащане на такса).

renter

- ['rentъ] n 1. наемател; 2. разпространител на филми (и фирма).

rentier

- ['rЈntiei] n фp. рентиер.

renunciation

- [ri,nлnsi'eishn] n 1. отказване (от права); отричане (от вяра и пр.); изоставяне (на навици) (of); 2. себеотрицание.

renunciative

- [ri'nлnsiъtiv] a 1. с който се отказвам/изоставям/отричам; 2. себеотрицателен.

renunciatory

- [ri'nлnsiъtъri] renunciative.

reopen

- [ri:'oupn] v 1. откривам (се) пак; отварям пак; започвам пак (за училище и пр.); 2. подновявам, започвам отново (спор и пр.); откривам пак (огьн).

reorganize

- [ri:'Ј:gъnaiz] v реорганизирам (се), преустройвам (се), преобразувам (се).

rep

- [rep] n дебел рипсен плат за тапициране. [rep] n sl. развратник, коцкар; нехранимайко. [rep] sl. repertory theatre/company (вж. repertory 2). [rep] n sl. репутация. [rep] n sl. представител; търговски пътник. [rep] n ам. 1. репортер; 2. репортаж; доклад. [rep] n sl. стихотворение и пр., научено наизуст.

repaid

- [] вж. repay.

repair

- [ri'pЁъ] v 1. поправям (кьща, дрехи, пьт и пр.), ремонтирам; кърпя, закърпвам; 2. поправям, изправям (зло, неправда и пр.); компенсирам; З. възстановявам; to ~ o.'s fortunes прен. стъпвам пак на краката си (след финансови затруднения); забогатявам. [ri'pЁъ] n 1. често рl поправка, ремонт; to be under ~ to undergo ~s в ремонт/поправка съм; beyond ~ съвсем развален, не подлежащ на поправка, непоправим (и прен.); 2. възстановяване (на силu и пр.); З. състояние; in (good) ~ в добро състояние, добре запазен; в изправност; in bad ~, out of ~ в лошо състояние, повреден, развален; to keep s.th. in ~ поддържам нещо в изправност; to put s.th. in ~ ремонтирам/поправям нещо. [ri'pЁъ] v 1. отивам, отправям се; стичаме се; навестявам (to); 2. оттеглям се (to); З. прибягвам (to) (за помощ и пр.). [ri'pЁъ] n ост. 1. прибягване (to); to have ~ to прибягвам до; 2. сборище; place of safe ~ сигурно прибежище.

repairable

- [ri'рЁъrъbl] a 1. подлежащ на поправка/ремонтиране; 2. поправим.

repand

- [ri'paend] а бот., зоол. вълнообразен.

repaper

- [ri:'реiръ] v слагам нови тапети (на).

reparable

- ['reръrъbl] а поправим.

reparation

- [,repъ'reishn] n 1. поправка, ремонт; 2. често рl обезщетение; компенсация; репарации.

reparative

- ['repъrъtiv] а изправителен; възстановителен; компенсационен.

repartee

- [,repa:'ti:] n фp. 1. остроумен отговор; размяна на остроумии забележки; 2. остроумие, находчивост.

repartition

- [,ri:pa:'tishn] n 1. ново разделяне, преразделяне; 2. преразпределение, преразпределяне. [,ri:pa:'tishn] v 1. разделям наново, преразделям; 2. преразпределям.

repast

- [ri'pa:st] n книж. ядене (обед, вечеря и пр.).

repatriable

- [ri'paetriъbl] а подлежащ на репатриране.

repatriate

- [ri'paetrieit] v репатрирам, връщам в родината. [ri'paetrieit] n репатрирано лице, репатриант.

repay

- [ri:'pei] v (-paid [-'peid]) 1. връщам (пари); (из)плащам (дьлг); 2. отплащам се на, възнаграждавам; book that ~s reading книга, която си струва да се прочете; З. отмъщавам/връщам си (на).

repayable

- [ri'peiъbl] а подлежащ на изплащане.

repayment

- [ri'peimъnt] n 1. изплащане; върната/(из)платена сума; 2. отплата, възнаграждение.

repeal

- [ri'pi:l] v отменям, анулирам. [ri'pi:l] n отменяне, анулиране.

repeat

- [ri'pi:t] v 1. повтарям; to ~ o.s. повтарям се, говоря/пиша все едни и същи неща; 2. казвам наизуст; З. издавам (тайна); 4. повтарям се (за число); 5. удрям пак последния час/четвърт час (за часовпик); ~ing clock часовник репетир; 6. изстрелвам няколко куршума (без ново пьлнене) (за пушка); 7. причинявам оригване (за храна); 8. ам. гласувам незаконно два пъти; his language will not bear ~ing езикът му e крайно неприличен. [ri'pi:t] n 1. повторение (и муз., рад., телев.); знак за повторение; 2. повтарящ се десен/мотив; З. тьрг. повторна поръчка/пратка (от сьщата стока).

repeated

- [ri'pi:tid] а повторен; неколкократен; многократен.

repeatedly

- [ri'pi:tidli] adv неведнъж, много пъти, нееднократно, често.

repeater

- [ri'pi:tъ] n 1. човек, който повтаря/издава нещо чуто, издайник; 2. часовник репетир; З. винтовка с пълнител; ам. револвер; 4. мат. периодична дроб; 5. тех. ретранслатор; 6. ам. второгодник, репетент, повтарач; 7. ам. рецидивист; 8. ам. човек, който незаконно гласува два пъти.

repeating rifle

- [ri'pi:ti¤,raifl] repeater З.

repel

- [ri'pel] v (-ll-) 1. отблъсквам, отбивам (удар, неприятел и пр.); отхвърлям (обвинение, молба и пр.); 2. отстранявам, разгонвам, отпъждам, пропъждам (u лоши мисли и пр.); З. отблъсквам, отвращавам, будя отвращение (у).

repellent

- [ri'pelъnt] I. a 1. отблъскващ; отвратителен, противен (to); 2. който прогонва, прогонващ (напр. насекоми); II. п средство против насекоми.

repent

- [ri'pent] v разкайвам се (за), кая се (за), съжалявам (за) (и с of, с ger); I ~ (of) having wasted my time съжалявам, че си изгубих времето; I ~ myself, it ~s me of my sins ост. разкайвам се за греховете си. ['ri:pъnt] а бот. пълзящ, увивен.

repentance

- [ri'pentъns] n разкаяние, покаяние; съжаление.

repentant

- [ri'pentъnt] а разкаян, покаян, каещ се, ~ tears сълзи на разкаяние.

repentantly

- [ri'pentъntli] adv с разкаяние/съжаление.

repercussion

- [,ri:pъ'kлshn] n 1. exo, отзвук; 2. често pl въздействие, отражение, влияние, последица; З. воен. откат на оръжие, ритване.

repercussive

- [,ri:pъ'kлsiv] а 1. даващ отражение, въздействуващ; 2. отразен.

repertoire

- ['repъtwa:] n фр. репертоар.

repertory

- ['repъtъri] n 1. справочник, сборник; прен. съкровищница; 2. театър с постоянен актьорски състав и разнообразен репертоар (и ~ theatre/company).

repetend

- ['repъtend] n 1. мат. период (в десетична дроб); 2. рефрен.

repetition

- [,repъ'tishn] n 1. повтаряне, повторение; 2. научаване наизуст; нещо научено/което трябва да се научи наизуст; З. копие, имитация.

repetitional

- [,repъ'tishъnъl] а досадно повтарящ се.

repetitionary

- [,repъ'tishъnъri] repetitional.

repetitious

- [,repъ'tishъs] repetitional.

repetitive

- [ri'petitiv] а повтарящ се; стандартен; сериен.

repine

- [ri'pain] v роптая, оплаквам се, недоволствувам (at, against).

repiningly

- [ri'paini¤li] adv недоволно, с роптаене.

replace

- [ri'pleis] v 1. поставям/слагам пак на мястото; to ~ the receiver слагам слушалката, затварям телефона; 2. връшам, възтановявам (пари, някого на дльжност и пр.); З. заменям (с нов), замествам (by, with с); impossible to ~ незаменим.

replaceable

- [ri'pleisъbl] а заменим.

replacement

- [ri'pleismъnt] n 1. връщане/поставяне пак на мястото; 2. връщане, възстановяване; З. заменяне, заместване; замяна; заместник; 4. рl резервни части.

replay

- [ri:'plei] v повтарям (мач, сцена и пр.); просвирвам (запис). ['ri:plei] n повторение (на мач и пр.); просвирване (на запис).

replenish

- [ri'plenish] v пълня/напълвам отново; снабдявам с нов запас (with); to ~ o.'s wardrobe попълвам гардероба си; ~ed пълен, добре снабден.

replenishment

- [ri'plenishmъnt] n попълване; (снабдяване с) нови запаси.

replete

- [ri'pli:t] а пълен, напълнен, изпълнен; наситен, преситен; натъпкан, претъпкан (with); ~ with food сит, преял.

repletion

- [ri'pli:shn] n насита, пресита; пресищане; filled to ~ препълнен; full to ~ препълнен; преситен; to ~ до насита.

replevin

- [ri'plevin] n юр. връщане на неправилно взети с изпълнителен лист вещи; нареждане/дело за връщане на така взети вещи.

replevy

- [ri'plevi] replevin. [ri'plevi] v юр. връщам си неправилно взети с изпълнителен лист вещи.

replica

- ['replikъ] n точно копие/подобие.

replicate

- ['replikeit] v 1. правя точно копие на/от, имитирам/копирам точно; 2. прегъвам назад; З. ряд. отвръщам, отговарям. ['replikit] а бот. прегънат назад (за лист).

replication

- [,repli'keishn] n 1. копие, реплика; копиране, имитация; 2. отговор; З. юр. възражение на ищеца; 4. бот. прегьнатост.

reply

- [ri'plai] v 1. отговарям, отвръщам (и с действие) (to); 2. юр. възразявам, правя възражение. [ri'plai] n отговор; възражение; to say nothing in ~, to make no ~ не отговарям нищо; ~ paid отговор платен (за телеграма и пр.).

report

- [ri'pЈ:t] v 1. съобщавам, давам сведения (за); докладвам; правя доклад (to s.o. on s.th. на някого за нещо); разказвам, описвам; it is ~ed that съобщава се, че; говори се, че; 2. парл. докладвам, че комисията се е занимала със законопроект; З. предавам (чужди думи); ~ed speech грам. непряка реч; 4. правя/пиша репортаж/дописка (за); репортер съм (for на); 5. донасям, съобщавам, обаждам (за) (престьпление и пр.); оплаквам се, правя оплакване (от); 6. представям се, явявам се (to) (и refl); to ~ to the police явявам се в полицията (за регистриране); to ~ for duty воен. явявам се на служба (след отсьствие); to ~ sick съобщавам, че съм болен; to ~ out ам. връщам (законопроект) след обсъждане. [ri'pЈ:t] n 1. съобщение; сведения; бюлетин; доклад; отчет; отзив (on); дописка, репортаж; рl известия; law ~s юр. съдебни решения, които се използуват като прецеденти; the bill has reached the ~ stage парл. законопроектът е готов за разглеждане; parliamentary ~s сборник с парламентарни дебати; 2. воен. рапорт; З. слух, мълва; as ~ has it/goes както се говори; mere/idle ~s само/празни слухове; to know s.th. by ~ знам нещо от слухове; it's a matter of current ~ всички говорят за това; 4. ученически бележник; бележки на ученик (и school ~ ); 5. репутация, име, слава; man of good/evil ~ човек с добро/лошо име; 6. изстрел, взрив, детонация; изгърмяване, гръмване; to be on ~ подлежа на дисциплинарно наказание.

report card

- [ri'pЈ:t,ka:d] report2 4.

reportable

- [ri'рЈ:tъbl] а подходящ за дописка.

reportage

- [ri'рЈ:tidj] n 1. репортаж, дописка; 2. репортерски стил (и в литературата); З. слух, мълва.

reportedly

- [ri'pЈ:tidli] adv според слуховете/сведенията.

reporter

- [ri'рЈ:tъ] n 1. докладчик; 2. репортер, дописник.

reposal

- [ri'pouzъl] n упование, възлагане на надежда/ доверие и пр.

repose

- [ri'pouz] v: to ~ trust/confidence/hope, etc. in/on уповавам се/разчитам/възлагам надежда/вярвам на. [ri'pouz] v 1. слагам, полагам (рька, глава и пр.) (on); 2. лежа, легнал съм; почивам (си); to ~ o.s. лягам (да си почина); to ~ in sleep/death лежа заспал/мъртъв; З. спирам се (on) (за мисли и пр.); 4. почивам, основан съм (on); 5. успокоявам, отморявам. [ri'pouz] n 1. отдих, почивка; 2. покой; спокойствие; З. сън; 4. спокойствие, (само)увереност, самообладание; 5. хармонии (на линии, цветове и пр.); angle of ~ тех. ъгъл на естествения наклон/откос.

reposeful

- [ri'pouzful] а 1. успокояващ, успокоителен, вдъхващ спокойствие; лъхащ покой; 2. спокоен; несмущаван.

repository

- [ri'pЈzitъri] n 1. склад, хранилище; 2. съкровищница; З. лице, на което се поверява/доверява нещо.

repossess

- [,ri:pъ'zes] v 1. възвръщам си (собствеността); вземам си обратно (неизплатена вещ); 2. връщам (някому) изгубена собственост/права (of).

repot

- [ri:'pЈt] v (-tt-) слагам (растение) в друга (по-голяма) саксия.

repoussee

- [rъpu:'sei] фp. 1. а щампован, изработен в релеф (за метал); 2. п щампован/релефно изработен метал (и ~ work).

repp

- [] rep.

reprehend

- [,герri'hend] v коря, укорявам, порицавам, осъждам.

reprehensible

- [,repri'hensibl] а укорен, осъдителен, заслужаващ порицание.

reprehension

- [,repri'henshn] n укор, порицание, осъждане, неодобрение.

represent

- [,repri'zent] v 1. представям; изобразявам, изображение съм на; означавам, символизирам; to ~ to o.s. представям си, въобразявам си; 2. представям (as), изкарвам, твърдя (to be че е); З. опитвам се да обясня; настоявам; изтъквам; излагам, описвам (to s.o.); to ~ o.'s grievances казвам/излагам от какво съм недоволен; 4. представям, играя (ролята на); 5. представям, представител съм на; замествам, заместник съм на; 6. отговарям/съответcтвувам на.

representation

- [,reprizen'teishn] n 1. представяне; изобразяване; изображение, образ; символ; 2. представление; З. посочване, изтъкване; излагане, изложение; 4. официален протест; петиция; рl постъпки; to make ~s to правя постъпки пред; 5. избирателна система; избиратели (в даден район); proportional ~ пропорционална избирателна система; 6. представителство; представително тяло; представител(и).

representational

- [,reprizen'teishъnъl] а изк. изобразителен, реалистичен, не абстрактен.

representationalism

- [,reprizen'teishъnъlizm] n 1. изк. реализъм; 2. фил. учение, според което непосредственият обект на познанието е идеята, а не видимият предмет.

representative

- [,repri'zentъtiv] I. a 1. представящ; изобразяващ, символизиращ (of); to be ~ of представям, олицетворявам; 2. характерен, отличителен, типичен, показателен (of); който добре представя (of); З. пол. представителен; ~ chamber народно събрание, камара; 4. изк. реалистичен; изобразителен; II. п 1. (типичен) представител; типичен пример; 2. представител, депутат; House of R. s долната камара на Конгреса/на щатски законодателен орган (в САЩ).

repress

- [ri'pres] v 1. сдържам, удържам, възпирам; обуздавам, усмирявам; ограничавам; сподавям; 2. потъпквам, потушавам, смазвам; З. потискам (и псих.).

repression

- [ri'preshn] n 1. сдържане, удържане, възпиране; обуздаване, усмиряване; ограничаване; сподавяне; 2. потъпкване, потушаване, смазване; З. потискане (и псих.).

repressive

- [ri'presiv] а 1. потиснически, репресивен; 2. ограничителен.

reprieve

- [ri'pri:v] v 1. юр. отменям/отлагам изпълнението на (смъртна) присъда; 2. давам отдих на. [ri'pri:v] n 1. юр. отменяне/отлагане на изпълнението на (смъртна) присъда; 2. отдих, отмора.

reprimand

- ['reprima:nd] n порицание, мъмрене; укор. ['reprima:nd] v порицавам, мъмря; укорявам.

reprint

- [ri:'print] v препечатвам; преиздавам. ['ri:print] n 1. ново издание (на книга); 2. (отделен) отпечатьк.

reprisal

- [ri'praizъl] n 1. репресивна мярка, отплащане; pl репресалии; ~ raid воен. наказателна акция; 2. често рl компенсация.

reproach

- [ri'proutsh] v упреквам, коря, укорявам, порицавам, осъждам, обвинявам, натяквам (на) (for, with за, заради). [ri'proutsh] n 1. упрек, укор, порицание, осъждане, обвинение, натякване; above/beyond ~ безукорен; term of ~ укорителен/ругателен израз; look of ~ укорителен поглед; 2. срам, позор; позорно петно (to); to bring ~ on опозорявам, излагам.

reproachful

- [ri'рroutshful] a 1. укорителен; 2. ост. укорен, недостоен, срамен, позорен.

reprobate

- ['reprъbeit] v 1. порицавам, осъждам, коря, укорявам; 2. библ. отхвърлям, изоставям (някого). ['reprъbit] I. а загубен, окаян; безпътен, развратен; II. п 1. загубен/окаян/безпътен човек; 2. подлец, негодник.

reprobation

- [,reprъ'beishn] n порицание, осъждане.

reproduce

- [,ri:prъ'dju:s] v 1. възпроизвеждам; предавам (звук, прилика и пр.); повтарям; произвеждам отново; 2. театр. поставям отново; З. препечатвам; правя/вадя копие от; 4. размножавам (се), плодя се, развъждам (се); to ~ o.s./o.'s kind продължавам рода си; 5. зоол. подновявам (повреден орган).

reproducible

- [,ri:prъ'dju:sъbl] а възпроизводим.

reproduction

- [,ri:prъ'dлkshn] n 1. възпроизвеждане; 2. репродукция; копие; З. размножаване, плодене, развъждане; 4. ик. възпроизводство; 5. зоол. подновяване (на повреден орган).

reproductive

- [,ri:prъ'dлktiv] а 1. възпроизводителен; ~ organs полови органи; 2. плодовит.

reprography

- [ri'prЈgrъfi] n отпечатване и размножаване чрез ксерокс, микрофилми, офсет и пр.

reproof

- [ri'ргu:f] n укор, порицание, мъмрене, смъмряне; of ~ укорителен; to speak in ~ of осъждам, порицавам.

reprove

- [ri'pru:v] v коря, укорявам, мъмря, смъмрям, осъждам, порицавам.

reps

- [reps] rep .

reptile

- ['reptail] n 1. зоол. влечуго; 2. прен. влечуго, гад, мазник, блюдолизец; З. attr пълзящ; долен, низък, подъл, продажен.

reptilian

- [rep'tiliъn] а, п (подобен на/отнасящ се до) влечуго.

republic

- [ri'pлblik] n република; the ~ of letters литературният свят.

republican

- [ri'pлblikъn] 1. а републикански; 2. n републиканец.

republicanism

- [ri'pлblikъnizm] n републикански дух/убеждения.

republish

- [ri:'pлblish] v преиздавам; обнародвам отново.

repudiate

- [ri'pju:dieit] v 1. отричам, отхвърлям (обвинение и пр.); отричам се/отказвам се от, отхвърлям, отритвам (някого); отказвам да призная/допусна/имам работа с; отказвам да се подчиня на (власт); 2. отказвам да платя (дълг), отказвам да изпълня (задьлжение); З. ост. развеждам се с, оставям (жена).

repudiation

- [ri,pju:di'eishn] n 1. отричане, отхвърляне; отритване; осъждане; 2. непризнаване, отказ да се плати (дьлг); неизпълнение, отказване (от задьлжение).

repugn

- [ri'pju:n] v ост. 1. противопоставям се, съпротивлявам се, боря се (against); 2. отвращавам, противен/неприятен съм на; it ~s me to противно ми е да.

repugnance

- [ri'pлgnъns] n 1. отвращение, антипатия (to, against); 2. противоречие, несъвместимост, несьответствие (between, to, of, with).

repugnancy

- [ri'pлgnъnsi] repugnance.

repugnant

- [ri'pлgnъnt] a 1. противен, неприятен (to); 2. противоречащ, несъвместим (with); З. поет. непокорен, упорит, непреклонен.

repulse

- [ri'pлls] v 1. отблъсквам, отбивам; 2. оборвам, опровергавам; З. отблъсквам, отхвърлям (някого); прен. срязвам, чуквам; 4. отвращавам. [ri'pлls] n 1. отблъскване, отбиване; отпор; поражение; 2. отказ; прен. срязване, чукване; неуспех, разочарование; to meet with/suffer a ~ отказват ми; срязват ме; претърпявам неуспех.

repulsion

- [ri'pлlshn] n 1. отблъскване (u физ.); отбиване; 2. отвращение, антипатия.

repulsive

- [ri'pлlsiv] а 1. физ. отблъскващ; 2. отблъскващ, противен, неприятен, отвратителен; З. ост. студен, неприветлив, отблъскващ.

reputable

- ['repjutъbl] а почтен, достоен за уважение.

reputation

- [,repju'teishn] n репутация, име, слава, известност, реноме; person of ~ човек, който се ползува с добро име; person of no ~ /of small ~ човек, който не се ползува с добро име; to have a ~ for славя се/прочут съм с; to have the ~ of (being) минавам за, за мене се говори, че съм.

repute

- [ri'pju:t] v ряд. главно pass мисля, смятам, считам; he is ~d to be минава за, считат го за; to be well/highly ~d ползувам се с добро име; to be ill ~d ползувам се с лошо име/слава. [ri'pju:t] reputation: of ~ известен, прочут; bad/ill ~ лоша слава; to be in bad ~ with ползувам се с лошо име/лоша слава пред/сред; to know by ~ познавам по име.

reputed

- [ri'pju:tid] а 1. известен, знаменит, прочут; 2. предполагаем; ~ father предполагаем баща.

request

- [ri'kwest] n 1. молба, искане; at the ~ of по молба/искане на; ~ stop спирка по желание; ~ programme програма по желание на радиослушателите; by ~ по (общо) желание; to make a ~ помолвам, обръщам се с молба (to); 2. молба, заявление, просба; заявка; поискване; on ~ при поискване; З. тьрг. търсене; to be in great ~ търся се много (за стока); to come into ~ започвам да се търся. [ri'kwest] v 1. моля, искам позволение; 2. моля за, моля да бъда удостоен с; искам; you are kindly ~ed to умолявате се да.

requiem

- ['rekwiem] n лат. 1. реквием (и муз.), заупокойна служба, панихида; 2. прен. погребална песен.

requiescat

- [,rekwi'eskaet] n лат. заупокойна молитва.

require

- [ri'kwaiъ] v 1. изисквам, искам; заповядвам (of); моля, настоявам; задължавам; to ~ s.o./of s.o./from s.o. искам от някого; you are ~d to трябва/длъжни сте да; ~d reading задължителна литература (за изпит); 2. изисквам, нуждая се от; he didn't ~ a second telling нямаше нужда да му се повтаря; it ~d all his authority to нужен беше целият му авторитет да.

requirement

- [ri'kwaiъmъnt] n 1. изискване, условие; to meet s.o.'s ~s отговарям на изискванията/условията на някого; върша това, което иска някой; 2. нужда, потребност, необходимост; the ~s of health грижите, необходими за здравето.

requisite

- ['rekwizit] 1. а изискван, нужен, необходим (for); 2. п нещо нужно/необходимо; потребност; pl потреби, принадлежности.

requisition

- [,rekwi'zishn] n 1. официално искане/нареждане/предписание; 2. заявка, искане; търсене; to be in/under ~ използван съм; З. воен. реквизиция; to bring/call into ~, to place/put, in ~ реквизирам; използвам, прибягвам до. [,rekwi'zishn] v 1. реквизирам; 2. правя заявка/искане (за).

requital

- [ri'kwaitl] n 1. отплата, възмездие, отмъщение, наказание; in ~ of/for в отплата за, като наказание за; 2. награда, възнаграждение; компенсаци; to make full ~ компенсирам напълно.

requite

- [ri'kwait] v 1. отплащам, отвръщам (for, with); to ~ s.o.'s love отговарям на любовта/чувствата на някого; 2. възнаграждавам, отплащам се, отблагодарявам се; компенсирам за (with); to ~ like for like прен. плащам със същата монета; З. отмъщавам си за (обида и пр.).

reran

- [] вж. rerun.

reredos

- ['riъdЈs] n арх. декоративна преграда зад олтара.

rerun

- ['ri:rлn] v (-ran [-raen] ;-run [-rлn]) 1. кино, телев. показвам пак, повтарям (филм, програма); 2. сп. повтарям (сьстезание). ['ri:rлn] n 1. кино, телев. повторение на филм/програма; 2. сп. повторно състезание.

resale

- ['ri:seil] n препродажба.

resat

- [] вж. resit.

rescind

- [ri'sind] v отменям, анулирам.

rescission

- [ri'sijn] n отменяне, анулиране.

rescript

- ['ri:skript] n ист. рескрипт; едикт, декрет, постановление.

rescue

- ['reskju:] v 1. спасявам, избавям, освобождавам, отървавам (from); to ~ a drunkard избавям пияница от порока му, убеждавам пияница да не пие; 2. юр. освобождавам незаконно; З. юр. възвръщам си насилствено (имущество). ['reskju:] n 1. спасяване, избавяне, освобождаване, отьрваване; спасение, освобождение; to come/go to the ~ of притичвам се на помощ на; 2. юр. незаконно освобождаване; З. юр. насилствено възвръщане (на имущество); 4. attr спасителен; ~ mission ам. религиозна организация за подпомагане на бедни.

rescuer

- ['reskjuъ] n спасител, освободител, избавител.

research

- [ri'sъ:tsh] n 1. обик. pl (научно) изследване, проучване; piece of ~ проучване, научна работа; ~ work научноизследователска работа; 2. търсене, дирене (for, after); З. attr (научно)изследователски. [ri'sъ:tsh] v изследвам, проучвам (и с into).

researcher

- [ri'sъ:tshъ] n изследовател, изследвач.

researchist

- [ri'sъ:tshist] researcher.

reseat

- [ri:'si:t] v 1. карам (някого) да седне пак; 2. снабдявам с нови столове (театьр и пр.); З. слагам ново седалище на (стол, панталонu).

resect

- [ri'sekt] v мед. правя ресекция.

reseda

- [ri'si:dъ] n 1. бот. резеда; 2. резедав цвят.

resemblance

- [ri'zemblъns] n прилика, сходство, подобие; to bear ~ to приличам на.

resemble

- [ri'zembl] v приличам на, подобен съм на.

resent

- [ri'zent] v негодувам (срещу), възмущавам се (от); чувствувам се обиден/засегнат (от).

resentful

- [ri'zentful] а 1. възмутен, негодуващ; сърдит, обиден, засегнат; 2. обидчив; злопаметен.

resentment

- [ri'zentmъnt] n негодуване, възмущение; обида, засегнатост, яд (at, against); to bear/feel no ~ against не се сърдя на; in ~ възмутен(о), сърдит(о).

reservation

- [,rezъ'veishn] n 1. уговорка, резерва; възражeние; with ~(s) под резерва; with some ~(s) с известни peзерви/уговорки; with ~ of с изключение на; without ~ напълно, изцяло, безрезервно, безусловно; to make ~ s about/over резервирам се/правя уговорки относно; 2. запазване, резервиране, ангажиране (на места и пр.); резервация; З. юр. запазване на право; 4. резерват; бранище; 5. авт. ивица (често преградена) между двете платна на магистрала; 6. цьрк. нафора, взета за вкъщи (u R. of the Eucharist).

reserve

- [ri'zъ:v] v 1. запазвам, задържам, съхранявам, скътвам, спестявам; to ~ o.s. пазя силите си (for); 2. запазвам, резервирам, ангажирам (места и пр.); З. предназначавам, определям, отреждам (for); 4. юр. запазвам (право на владение, контрол); запазвам си (право и пр.); to ~ o.'s judgment отлагам (да съобщя) решението си. [ri'zъ:v] n 1. запас, резерв(а); in ~ в запас; 2. фин. резервен фонд; gold ~ златно покритие; З. воен. резерв, запас (и рl); 4. сп. резервен играч; 5. резерват; бранище; 6. уговорка, предварително условие, ограничение; ~ price първоначална/минимална цена; with all ~, with all proper ~s под резерва, с уговорка; without ~ напълно, изцяло, безрезервно, безусловно; без ограничение на цената при наддаване (при тьрг); 7. сдържаност, резервираност, студенина; необщителност; потайност; to break through s.o.'s ~ успявам да направя някого по-общителен; 8. премълчаване/скриване на истината.

reserved

- [ri'zъ:vd] а 1. сдържан, резервиран, студен; необщителен; потаен; 2. запазен, резервиран, ангажиран (предварително); З. воен. запасен, от запаса; ~ occupation пост/работа, от която лицето не може да бъде извикано на военна служба.

reservedly

- [ri'zъ:vidli] adv сдържано, предпазливо.

reservist

- [ri'zъ:vist] n воен. запасен войник, матрос и пр., резервист.

reservoir

- ['rezъvwa:] n фр. 1. резервоар, басейн, водохранилище; 2. източник, запас (of).

reshape

- [ri:'sheip] v 1. преправям; променям; префасонирам; 2. променям се, добивам нова форма (и refl).

reshuffle

- [ri:'shлfl] v 1. разбърквам отново (картu); 2. прегрупирам; правя вътрешни промени (в правителство), реконструирам. [ri:'shлfl] n прегрупиране; преустройство, реконструкция (на правителство).

reside

- [ri'zaid] v 1. живея; пребивавам; прекарвам (at, in); 2. присъщ/свойствен съм; седалището ми е; З. даден съм (за власт); в ръцете съм (за право) (in).

residence

- ['rezidъns] n 1. престой; живеене; пребиваване; ~ is required служителят трябва да живее в учреждението; 2. местожителство, местопребиваване; жилище; седалище; резиденция; place of ~ местожителство; in ~ 1) в резиденцията/двореца; 2) (задължен да живее там, където работи/учи; the undergraduates are not yet in ~ студентите не ca се върнали в университета/в колежа си; to take up o.'s. ~ заселвам се, настанявам се, живея (at в); З. превз. голяма/хубава къща/дом.

residency

- ['rezidъnsi] n 1. ист. (официално) пребиваване/резиденция на британски резидент в двора на индийски владетел; 2. територия под контрола на чужд резидент; З. ам. (период на) лекарска специализация.

resident

- ['rezidъnt] I. a 1. който живее/прекарва/пребивава (на дадено място); местен, който живее (задължително) там, където работи;~ population местно население; ~ physician лекар, който живее в болница; 2. непрелетен (за птица); З. присъщ, свойствен; на който седалището е; даден (in); ~ in the nerves чието седалище са нервите; right ~ in the nation право (дадено) на народа; II. п 1. местен жител (и local/native ~); foreign ~ чужд поданик (в дадена страна); 2. пол. резидент, (дипломатически) представител.

residential

- [,rezi'denshl] а жилищен (за квартал); с жилищни помещения (за учебно заведение и пр.); в който може да се живее (по-дълго) (за хотел); ~ qualifications изискване избирателите да живеят в избирателния район.

residentiary

- [,rezi'denshъri] I. a 1. отнасящ се/свързан с метожителство; 2. изискващ да се живее на дадено място/в дадена енория; II. п свещеник, задължен да живее в енорията си.

residua

- [] вж. residuum.

residual

- [ri'zidjuъl] I. а 1. останал; остатъчен; 2. мат. останал след изваждане; З. необяснен (за грешка при изчисление); II. п 1. мат. остатък; 2. residuum З.; З. отпадъчен продукт/материал; 4. остатъчно явление/ефект (след боледуване и пр.); 5. ам. обик. рl хонорар (на автор, актьор) за всяко повторно изпълнение (на пиеса, роля и пр.).

residuary

- [ri'zidjuъri] а останал; остатъчен; ~ legatee наследник на имущество, останало след изплащане на всички задължения.

residue

- ['rezidju:] n 1. остатък; 2. юр. това, което е останало от наследство след изплащане на всички задължения; З. residuum 2.

residuum

- [ri'zidjuъm] n (pl -dau [-djuъ]) 1. остатък (и мат.); 2. хим. утайка; вещество, останало след изгаряне или изпарение; З. мат. необяснена грешка; 4. отпадъчен продукт/материал.

resign

- [ri'zain] v 1. предавам, оставям, предоставям (to); отказвам се от (право и пр.); снемам от себе си (отговорност); to ~ all hope (из)оставям всяка надежда, 2. refl предавам се, оставям се, предоставям се; подчинявам се, покорявам се; примирявам се (to); З. подавам оставка, напускам служба/работа (и to ~ o.'s job); to ~ from the Cabinet напускам правителството.

resignation

- [,rezig'neishn] n 1. оставка; to give/send in/turn in o.'s ~ подавам оставка; 2. примирение със съдбата; смирение, покорство; търпение.

resigned

- [ri'zaind] а примирен; смирен, покорен; безропотен.

resignedly

- [ri'zainidli] adv примирено, с примирение; покорно, безропотно.

resile

- [ri'zail] v 1. отскачам; 2. приемам отново първоначалната си форма; връщам се в първоначалното си положение; З. гъвкав/еластичен/як/жилав съм; 4. отвръщам се (from от) (нещо неприятно).

resilience

- [ri'ziliъns] n 1. гъвкавост, еластичност; пъргавост, подвижност; 2. жилавост, якост, издръжливост.

resiliency

- [ri'ziliъnsi] resilience.

resilient

- [ri'ziliъnt] а 1. гъвкав, еластичен; подвижен пъргав; 2. жилав, як, издръжлив.

resin

- ['rezin] n (растителна) смола; колофон. ['rezin] v насмолявам.

resinaceous

- [,rezi'neishъs] а смолист.

resinate

- ['rezineit] resin.

resinous

- ['rezinъs] resinaceous.

resist

- [ri'zist] v 1. съпротивлявам се/противопоставям се (на), не се поддавам на; устоявам/издържам (на); отблъсквам, отбивам, устойчив съм (на); 2. въздържам се от; she can't ~ chocolate не може да се въздържи от шоколад/да яде шоколад; he can't ~ joking не може да не се пошегува. [ri'zist] n предпазен пласт (боя и пр.).

resistance

- [ri'zistъns] n 1. съпротива (и воен.), съпротивление (и ел.); противодействие; противопоставяне; устойчивост, издръжливост (to); line of least ~ линия на най-малкото съпротивление; 2. attr съпротивителен.

resistant

- [ri'zistъnt] 1. а съпротивителен; съпротивяващ се; устойчив, издръжлив (to); 2. п resister.

resister

- [ri'zistъ] n противник; човек, който се съпротивлява/бори; passive ~ участник в/привърженик на пасивна съпротива.

resistibility

- [ri,zistъ'biliti] n съпротивляемост.

resistible

- [ri'zistъbl] а на който може да се устои/да се окаже съпротива; удържим.

resistless

- [ri'zistlis] а поет. непреодолим; неизбежен.

resistor

- [ri'zistъ] n ел. съпротивление, резистор.

resit

- [ri:'sit] v (-sat [-saet] явявам се за втори път на (изпит).

resoluble

- ['rezъljubl] а 1. разложим (into); разтворим; 2. разрешим.

resolute

- ['rezъlju:t] а решителен, решен, твърд, непоколебим.

resolution

- [,rezъ'lju:shn] n 1. решение; резолюция; to adopt/carry/pass/take a ~ вземам решение (за сьбрание); to make good ~s/a New Year ~ решавам да направя нещо хубаво, вземам чудесни решения, имам добри намерения, 2. решителност, твърдост, непоколебимост; man of ~ твърд/решителен човек; З. разлагане на съставни части; анализ; превръщане (into); 4. разрешение (на задача); 5. разсейване (на сьмнения); 6. мед. разнасяне (на оток и пр.); 7. проз. замяна на дълга сричка с две къси; 8. муз. разрешение (на дисонанс); 9. лит. развръзка.

resolve

- [ri'zЈlv] v 1. решавам, вземам решение (on) (и с ger); to be ~d to твърдо съм решен да; 2. скланям, накарвам, убеждавам; подтиквам, подбуждам (into) (с ger, to с inf); З. разрешавам (задача, спор и пр.); 4. разсейвам, разпръсквам (сьмнения); 5. слагам край на (застой и пр.); 6. разладам се, разлагам (се), разтварям (се); 7. анализирам; 8. превръщам (се), свеждам (се) (into); the House ~d itself into a committee Камарата се учреди като пленарна комисия; 9. мед. разнасям се (за оток и пр.); 10. муз. разрешавам (се) (за дисонанс); 11. лит. стигам до/постигам/ давам развръзка. [ri'zЈlv] n 1. решение; good ~d добри намерения; 2. решителност, твърдост, непоколебимост, смелост, кураж.

resolved

- [ri'zЈlvd] а (твърдо) решен, непоколебим.

resolvent

- [ri'zЈlvъnt] n 1. хим. разтворител; 2. мед. резолвент.

resonance

- ['rezъnъns] n резонанс.

resonant

- ['rezъnъnt] а 1. еклив, звънлив, звучен; плътен; 2. ехтящ, кънтящ (with от); с добър резонанс.

resonate

- ['rezъneit] v резонирам; отеквам.

resonator

- ['rezъneitъ] n резонатор.

resorb

- [ri'sЈ:b] v поглъщам отново, резорбирам.

resorption

- [ri'sЈ:pshn] n резорбция.

resort

- [ri'zЈ:t] v 1. прибягвам, обръщам се (to до, към); 2. посещавам (често), навестявам, спохождам; стичаме се; отивам (to в). [ri'zЈ:t] n 1. прибягване; средство; without ~ to без да прибягна до, без да си послужа с; in the/as a last ~ в краен случай, като последно средство; court of last ~ последна инстанция; 2. посещаване; посещение; посещаемост; З. тълпа; 4. често посещавано място; place of popular/great ~ много посещавано място/заведение; to encourage the ~ of scholars, etc. привличам (посещения на) учени и пр.; 5. курорт (и health/holiday ~); 6. attr курортен.

resound

- [ri'zaund] v 1. еча, ехтя, кънтя, тътна (with); 2. отеквам (се); З. нося се, разнасям се, прокънтявам (за слава и пр.); прославям се; 4. прослaвям; to ~ the praise of възхвалявам, славословя.

resounding

- [ri'zaundi¤] a 1. кънтящ, ехтящ; 2. шумен; звучен, сърдечен (за смях); ~ success огромен/ шумен успех; ~ victory решителна победа.

resource

- [ri'sЈ:s] n 1. обик. pl средства, ресурси, възможности; държавни ресурси; ам. налични средства; natural ~s природни богатства; 2. средство, начин, способ; похват, ход, хитрина; средство за прехрана; to be at the end of o.'s ~s изнемогвам, не мога повече, не знам вече какво да правя; to draw on o.'s own ~s върша нещо сам (без чужда помощ); сам се оправям; to leave s.o. to his own ~s оставям някого сам (да си блъска главата); to be left/thrown on/upon o.'s own ~s оставен съм сам на себе си/сам да се оправям; to have no inner ~s (of character) нямам вътрешни възможности, не ми достигат сили; З. начин за прекарване на времето, развлечение; 4. находчивост, съобразителност, досетливост, изобретателност; man of ~ съобразителен/находчив човек; човек, който умее да се измъква от трудни положения; 5. ост. възможност за подкрепа/помощ; lost without ~ безвъзвратно изгубен.

resourceful

- [ri'sЈ:sful] а находчив, съобразителен, досетлив, изобретателен.

respect

- [ri'spekt] n 1. почит, уважение, зачитане, внимание; out of ~ to/for от уважение към; to have ~ for, to hold in ~ уважавам, почитам, зачитам; with all ~ to your great learning мойте уважения към големите ви знания (следва някакво вьзражение); ~ of persons раболепие; пристрастие; 2. рl почитания; give my best ~s to предайте моите почитания/поздрави на; З. отношение; in/with ~ to по отношение на, колкото се отнася до; във връзка с; without ~ to без оглед на; in this (one) ~ (само) в това отношение; to have ~ to отнасям се до, свързан съм с; вземам под внимание; in ~ that ост. понеже, тъй като. [ri'spekt] v 1. почитам, уважавам, зачитам, тача; 2. спазвам (правила и пр.); З. щадя, отнасям се с внимание към; не се натрапвам на; to ~ persons раболепнича; проявявам пристрастие.

respectability

- [ri,spektъ'biliti] n 1. почтеност, порядъчност; 2. рl обществени условности; благоприличие.

respectable

- [ri'spektъbl] I. a 1. почтен, достоен за уважение, уважаван; порядъчен; приличен (за дрехи и пр.); 2. значителен, доста голям, големичък, немалък; З. доста добър; поносим, сносен, търпим; II. п почтен човек.

respecter

- [ri'spektъ] n: пo ~ of persons човек, който не отдава значение на обществените различия.

respectful

- [ri'spektful] а почтителен; at a ~ distance на почтено разстояние.

respectfully

- [ri'spektfuli] adv почтително; ~ yours с почит (на края на писмо).

respecting

- [ri'spekti¤] prep относно.

respective

- [ri'spektiv] а съответен; относителен; they went to their ~ rooms всеки си отиде в стаята.

respectively

- [ri'spektivli] adv съответно; поотделно.

respirable

- ['respirъbl] а който може да се диша.

respiration

- [,respi'reishn] n 1. дишане; 2. дъх.

respirator

- ['respireitъ] n 1. респиратор; 2. газова маска.

respiratory

- ['respirъtъri, ri'spaiъrъtъri] a дихателен.

respire

- [ri'spaiъ] v 1. дишам; вдишам и издишам; вдишвам; 2. поемам дъх, отдъхвам си, почивам си; З. ободрявам се, съвземам се, идвам на себе си; 4. ост. излъчвам, от мене лъха.

respite

- ['respait] n 1. отдих, почивка, отмора; without (a) ~ неуморно, без почивка; 2. временно облекчение; отсрочка; временно спиране на изпълнение на присъда. ['respait] v 1. давам отдих на; облекчавам временно; 2. давам отсрочка на; отлагам; забавям; временно спирам изпълнението на присъда.

resplendence

- [ri'splendъns] n блясък.

resplendency

- [ri'splendъnsi] resplendence.

resplendent

- [ri'splendъnt] а блестящ, бляскав; сияен.

respond

- [ri'spЈnd] v 1. отговарям; 2. отзовавам се,. обаждам се, отвръщам, реагирам;отзивчив съм (to); to ~ to kindness разбирам от добро; to ~ to treatment реагирам/поддавам се на лечение; З. ост. отговарям, съответствувам, подходящ cъм; 4. ам. юр. отговорен съм; to ~ in damages длъжен съм да платя обезщетение. [ri'spЈnd] n 1. цьрк. ектения; 2. арх. подпорна колона.

respondent

- [ri'spЈndъnt] I. a 1. отговарящ; 2. отзивчив (to); З. юр. обвиняем; II. n 1. защитник (на теза и пр.); 2. юр. обвиняем; ответник (особ. при бракоразводно дело).

response

- [ri'spЈns] n 1. отговор; 2. отзив, отклик, отзвук; З. цьрк. ектения.

responsibility

- [ris,pЈnsi'biliti] n 1. отговорност; position of ~ отговорен пост/място; on o.'s own ~ на своя отговорност; 2. задължение.

responsible

- [ri'spЈnsibl] a 1. отговорен (to s.o. for s.th.); свързан с отговорност; 2. отговорен, разумен, (благо)надежден, сигурен, почтен.

responsions

- [ri'spЈnshnz] n pl първи университетски изпит (в Оксфорд).

responsive

- [ri'spЈnsiv] а 1. отговарящ; служещ за отговор; 2. отзивчив; съчувствен; впечатлителен; З. цьрк. с ектения.

responsory

- [ri'spЈnsъri] n църковен химн след четене на евангелието, респонзориум.

rest

- [rest] n 1. почивка, отдих, отмора; покой, спокойствие; мир; at ~ 1) в покой; неподвижен; спокоен; успокоен; 2) в гроба, починал; to bring to ~ спирам (нещо); to come to ~ спирам; to go to o.'s ~ умирам, почивам; to lay to ~ 1) погребвам; 2) прен. отстранявам окончателно, премахвам (сьмнения и пр.); to have/take a/o.'s ~ почивам си; to have a good night's ~ спя/наспивам се добре; to set s.o's mind at ~ успокоявам някого; to set a question at ~ уреждам въпрос; 2. място за почивка; спирка; приют; подслон; З. подпора, опора, подложка, подставка, стойка; 4. муз., проз. пауза; 5. attr почивен, за почивка. [rest] v 1. почивам (си), отпочивам (си), отдъхвам (си), отморявам се; лежа/стоя неподвижно; давам почивка/отдих/спокойствие на; успокоявам (се); спокоен съм; let/may he ~ in peace мир на праха му; God ~ his soul бог да го прости; 2. почивам, лежа, облягам се, опирам се (on); крепя се, основан съм (on); З. слагам, облягам, закрепвам, подпирам (on, against); 4. спирам се, попадам, насочен съм (за поглед); to let o.'s eyes ~ on спирам поглед върху; 5. основавам. базирам (on); възлагам (надежда), надявам се, уповавам се, разчитам (on); 6. оставам незасят (за земя); 7. ам. юр. преставам да викам повече свидетели/да представям повече доказателства; to ~ o.'s case приключвам с изложението си (за прокурор, адвокат); µthe matter cannot ~ here работата не се свършва с това, не можем да оставим нещата така. [rest] n 1. the ~ остатък, останала част; останалите, другите; останалото; and (all) the ~ of it и така нататък, и прочие; for the ~ иначе, във всяко друго отношение; 2. фин. резервен фонд. [rest] v 1. оставам (в дадено сьстояние); (you may) ~ assured that бъдете/можете да бъдете уверени/сигурни, че; to ~ satisfied доволен съм; 2. to ~ with в ръцете съм на, възложен съм на, завися от; падам върху (за отговорност); it ~s with you to decide ти трябва да решиш; it does not ~ with me не зависи от мене.

rest home

- ['rest,houm] n почивен/старчески дом.

rest house

- ['rest,haus] n странноприемница; хижа, заслон.

rest room

- ['rest,rum] n ам. обществена тоалетна.

rest-cure

- ['restkjuъ] n лечение чрез почивка.

rest-day

- ['restdei] n почивен ден.

restate

- [ri:'steit] v излагам отново/по различен начин.

restaurant

- ['restъrЈ:¤] n ресторант.

rested

- ['restid] а отпочинал, отмoрен.

restful

- ['restful] a 1. спокоен, тих, мирен; 2. успокоителен.

resting-place

- ['resti¤pleis] n 1. място за почивка; 2. прен. вечно жилище (и last ~ ).

restitution

- [,resti'tju:shn] n 1. възвръщане, възстановяване; to make ~ of s.th. to s.o. връщам някому нещо; 2. компенсация, обезщетение; възмездие; to make ~ компенсирам, обезщетявам; З. възвръщане към първоначалната форма/положение (порaди еластичност).

restive

- ['restiv] а 1. опак; неподатлив (на контрол), непокорен; 2. restless.

restless

- ['restlis] а неспокоен; нервен; който не може да си намери място/не го свърта на едно място.

restoration

- [,restъ'reishn] n 1. връщане, възвръщане; 2. възстановяване; възобновяване; подновяване; поправка; реставриране, реставрация; З. пол. реставрация; the R. Реставрацията на английската монархия през 1660 г.; 4. attr 1) възстановителен; 2) R. от епохата на Реставрацията на английската монархия.

restorative

- [ri'stЈ:rъtiv] мед. I. а 1. възстановителен; 2. тонизиращ; II. п тоник, тонизиращо/укрепващо лекарство.

restore

- [ri'stЈ:] v 1. връщам, възвръщам (нещо взето) (to); 2. възстановявам; подновявам; реставрирам, реконструирам; З. възстановявам, връщам, възвръщам (кьм предишно сьстояние) (to); to ~ s.o. to health възстановявам здравето на някого, излекувам някого; to ~ s.o. to his rights възвръщам/възстановявам правата на някого, реабилитирам някого.

restorer

- [ri'stЈ:rъ] n 1. реставратор; 2. възстановително средство.

restrain

- [ri'strein] v 1. въздържам, задържам, удържам, сдържам; възпирам, ограничавам, обуздавам, попречвам (from с ger); 2. затварям, арестувам.

restrained

- [ri'streind] а сдържан, умерен.

restraint

- [ri'streint] n 1. въздържане, сдържане, възпиране, ограничаване, обуздаване; ограничение; прен. спирачка; without ~ свободно, на воля; необуздано; in ~ of за ограничение нa; to put a ~ on обуздавам, ограничавам, усмирявам, укротявам; действувам сковаващо; to break through every ~ , to break loose from all ~, to throw off all ~ преставам да се въздържам, отпускам се; пускам му края; върша своеволия; 2. сдържаност, резервираност; самообладание; умереност; З. строгост (на стил); 4. затваряне (в арест и пр.); under ~ 1) под арест; 2) в приют за душевно болни.

restrict

- [ri'strikt] v ограничавам; стеснявам (to, within); to be ~ed to advising позволено ми е/мога само да давам съвети.

restricted

- [ri'striktid] а 1. ограничен, тесен; 2. за тесен/ограничен кръг; З. поверителен; ~ area 1) авт. участък с ограничена скорост; 2) ам. район, забранен за военни.

restriction

- [ri'strikshn] n ограничение.

restrictive

- [ri'striktiv] а ограничителен.

result

- [ri'zлlt] v резултат/последица съм, произлизам, произтичам, следвам (from); nothing ~ed from нищо не излезе от; to ~ in имам за резултат/последица, свършвам с; it ~ed in nothing това не доведе до нищо; it ~ed badly свърши зле, резултатът беше лош. [ri'zлlt] n резултат; последица, ефект; изход.

resultant

- [ri'zлltъnt] I. a 1. произтичащ, произлизащ; 2. равнодействуващ, сумарен; II. п физ., мат. резултатна/равнодействуваща сила.

resume

- [ri'zju:m] v 1. вземам/заемам/окупирам отново; получавам обратно, възвръщам си; to ~ o.'s seat сядам отново/пак; 2. почвам отново, подновявам, възобновявам, продължавам (след прекьсване); to ~ a story продължавам/подемам пак разказ; З. резюмирам, правя резюме, обобщавам. ['rezju:mei] n фр. резюме, обобщение.

resumption

- [ri'zлmpshn] n 1. вземане/добиване отново; получаване обратно; 2. подновяване, възобновяване, продължаване.

resumptive

- [ri'zлmptiv] а обобщаващ, резюмиращ.

resurgence

- [ri'sъ:djъns] n съживяване, възраждане; активизиране.

resurgent

- [ri'sъ:djъnt] а надигащ/съживяващ се отново; възраждащ се; активизиращ се.

resurrect

- [,rezъ'rekt] v 1. възкресявам; съживявам; 2. възобновявам; съживявам; въвеждам отново (в употреба); З. възкръсвам; 4. изравям (от земята).

resurrection

- [,rezъ'rekshn] n 1. възкресение; 2. възкресяване; съживяване; възобновяване; ј ~ man body snatcher.

resurrectionist

- [,rezъ'rekshъnist] 1. body snatcher; 2. ам. човек.който вярва във възкресението на мъртвите; З. човек, който възкресява/възобновява (одичай и пр.).

resuscitate

- [ri'sлsiteit] v 1. възкресявам; съживявам (и мед.); възвръщам към живот; възобновявам; 2. възкръсвам; съживявам се; възраждам се.

resuscitation

- [ri,sлsi'teishn] n 1. възкресяване; съживяване; 2. мед. реанимация; З. възкръсванe, оживяване, съживяване; възраждане.

resuscitator

- [ri'sлsiteitъ] n кислороден апарат.

ret

- [ret] v (-tt-) 1. кисна, топя (лен, коноп); 2. намокрям се, изгнивам (за сено).

retail

- ['ri:teil] n 1. продажба на дребно; by ~ на дребно; 2. attr на дребно; ~ dealer търговец на дребно. ['ri:teil] adv на дребно. ['ri:teil] v 1. продавам (се) на дребно (at, for за); 2. разправям, раздрънквам.

retailer

- [ri'teilъ] n 1. търговец на дребно; 2. разпространител (на слухове и пр.); ~ of gossip клюкар.

retain

- [ri'tein] v 1. задържам; запазвам; спирам, възпирам; to ~ hold of държа, не изпускам; 2. крепя, поддържам; ~ing wall подпорна стена; З. помня, запомням; 4. ангажирам, запазвам предварително (маса и пр.); ангажирам предварително (адвокат); ~ing fee предварителен хонорар на адвокат.

retainer

- [ri'teinъ] n 1. юр. договор с адвокат; 2. retaining fee вж. retain 4.; З. човек от свитата на благородник, придворен; дългогодишен прислужник (в семейство); слуга, прислужник (и прен.); 4. тех. застопоряващо устройство; осигурител; фиксатор.

retake

- [ri:'teik] v (-took [-'tuk]; -taken [-'teikn]) 1. вземам (си) обратно; превземам отново; 2. фотографирам/снемам отново; правя дубъл. ['ri:teik] n преснимане на кадър; дубъл.

retaliate

- [ri'taelieit] v 1. отплащам/отвръщам/отговарям със същото, връщам си, отмъщавам си; 2. прилагам репресалии; водя митническа война.

retaliation

- [ri,taeli'eishn] n отплата, отмъщение; репресивна мярка.

retaliatory

- [ri'taelieitъri] а в отплата, за отмъщение; репресивен.

retard

- [ri'ta:d] v 1. забавям; спъвам, преча на, възпрепятствувам; ~ed бавно развиващ се (за дете); 2. забавям се, бавя се.

retardant

- [ri'ta:dъnt] а забавящ; спъващ.

retardate

- [ri'ta:deit] n бавноразвиващ се човек.

retardation

- [,rita:'deishn] n 1. забавяне; спъване; 2. закъснение, закъсняване.

retardment

- [ri'ta:dmъnt] retardation.

retch

- [retsh] v повдига ми се, гади ми се. [retsh] n повдигане, гадене.

retention

- [ri'tenshn] n 1. задържане; запазване; ангажиране; 2. спиране, възпиране; З. запомняне, запаметяване.

retentive

- [ri'tentiv] а 1. задържащ, запазващ (влага и пр.) (of); ~ memory силна/добра памет; 2. прикреляващ, за прикрепване.

rethink

- [ri:'Ґi¤k] v (-thought [-'ҐЈ:t]) помислям си /премислям/обмислям отново/пак. [ri:'Ґi¤k] n разг. повторно обмисляне; you'd better have a ~ не е зле да си помислиш пак.

rethought

- [] вж. rethink1 .

reticence

- ['retisns] n 1. сдържаност, резервираност; 2. затвореност, необщителност, мълчаливост; потайност; З. премълчаване.

reticent

- ['retisnt] а 1. сдържан, резервиран; 2. затворен, необщителен, мълчалив, потаен; който мълчи/премълчава (about, on, upon).

reticle

- ['retikl] n 1. опт. визирен кръст; 2. географска мрежа.

reticulate

- [ri'tikjulit] а мрежест, мрежовиден.

reticulated

- [ri'tikjuleitid] reticulate.

reticulation

- [ri,tikju'leishn] n мрежовидна шарка/фигура/ строеж.

reticule

- ['retikju:l] n 1. ост. дамска (плетена) чанта; 2. reticle.

retina

- ['retinъ] n (pl -nas, -ae [-ni:]) анат. ретина.

retinue

- ['retinju:] n свита.

retire

- [ri'taiъ] v 1. оттеглям се, отдръпвам се; уединявам се; to ~ (to bed/to rest/for the night) лягам си; to ~ into o.s. затварям се в себе си; to ~ from the world оттеглям се от света, уединявам се; ставам монах/ отшелник; 2. воен. отстъпвам (to, from); давам заповед за отстъпление; оттеглям; З. оттеглям се, напускам работа, излизам в оставка/пенсия, пенсионирам се; to ~ on a pension пенсионирам се; retiring age възраст за пенсиониране, пенсионна възраст; 4. пенсионирам; уволнявам; 5. фин. изтеглям/изваждам от обръщение; 6. крикет, бейзбол приключвам играта, бивам принуден да приключа/принуждавам да приключи играта; 7. сп. спечелвам окончателно за последен път (пьрвенство). [ri'taiъ] n воен. заповедза отстъпление; отбой; to sound the ~ свиря отбой.

retired

- [ri'taiъd] a 1. усамотен, уединен, самотен; 2. в оставка; пенсиониран; напуснал работа; ликвидирал; ~ list списък на офицери в оставка; ~ pay пенсия.

retirement

- [ri'taiъmъnt] n 1. оттегляне, отдръпване; оставка; пенсиониране; 2. уединяване, уединение, усамотение; уединено място.

retiring

- [ri'taiъri¤] а 1. скромен, стеснителен; 2. сдържан, резервиран; затворен, необщителен, саможив.

retool

- [ri:'tu:l] v 1. снабдявам с нови съоръжения; 2. реорганизирам, модернизирам.

retort

- [ri'tЈ:t] v отговарям, отвръщам (дръзко/язвително/остроумно); отплащам със същото; обръщам (подигравка, довод) (on, against срещу). [ri'tЈ:t] n отплата, отмъщение; репресивна мярка; дързък/язвителен/остроумен отговор. [ri'tЈ:t] n реторта. [ri'tЈ:t] v хим. дестилирам.

retortion

- [ri'tЈ:shn] n 1. обръщане/прегъване/извиване назад; 2. репресивна мярка.

retouch

- [rir'tлtsh] v ретуширам (и прен.).

retrace

- [ri'treis] v 1. проследявам (нещо) до източника му; 2. преповтарям си; З. възстановявам в паметта си, мъча се да си спомня; 4. връщам се по; to ~ o.'s steps/way връщам се по стъпките си/по същия път; прен. преценявам/обмислям пак миналите си постъпки.

retract

- [ri'traekt] v 1. дръпвам (сe) назад, отдръпвам (се), прибирам (се), свивам (се); скъсявам (се); 2. вземам назад, оттеглям (думи); отказвам (се)/отричам (се)/отмятам се (от); З. отменям, анулирам.

retractation

- [,ri:traek'teishn] n 1. отказване, отричане, отмятане; 2. отменяне, анулиране.

retractile

- [ri:'traektail] а който може да се дръпва назад/прибира/свива/скъсява.

retraction

- [ri'traekshn] n 1. дръпване назад, прибиране, свиване, скъсяване; сбръчкване; ретракция; 2. retractation.

retractive

- [ri'traektiv] a 1. retractile; 2. анат. свивателен.

retractor

- [ri'traektъ] n анат. свивателен мускул.

retral

- ['ri:trъl] а зоол. гръбен, заден.

retread

- [ri:'tred] v авт. възстановявам, регенерирам (гума). ['ri:tred] n 1. авт. възстановена/регенерирана гума; 2. ам. нещо поправено/ремонтирано; З. ам. преквалифициpан пенсионер.

retreat

- [ri'tri:t] v 1. отстъпвам (и воен.); оттеглям се, отдръпвам се; 2. шах оттеглям (фигура). [ri'tri:t] n 1. воен. (сигнал за) отстъпление; отбой; отдръпване; to beat a ~ бия отбой (и прен.); to sound a/the ~ давам сигнал за отстъпление, бия отбой; to make good o.'s ~ отстъпвам в пълен ред; прен. измъквам се благополучно; 2. воен. заря; З. уединение, усамотение; усамотеност; 4. усамотено място; убежище, прибежище; приют, общежитие; бърлога, свърталище; 5. рел. уединяване/ оттегляне за молитва; to go into ~ уединявам се да се моля.

retrench

- [ri'trentsh] v 1. съкращавам, намалявам, ограничавам (разходи, срок и пр.); 2. съкращавам, махвам, отстранявам (пасаж и пр.); 3. правя икономии, намалявам разходите си.

retrenchment

- [ri'trentshmъnt] n 1. съкращаване; съкращение; ограничаване, намаляване; скъсяване; премахване, отстраняване; 2. икономии; З. воен. ист. резервен/вътрешен окоп.

retrial

- [ri:'traiъl] n юр. повторно разглеждане на дело.

retribution

- [,retri'bju:shn] n възмездие, отплата, отмъщение; наказание.

retributive

- [ri'tribjutiv] а наказателен, служещ за наказание.

retrieval

- [ri'tri:vъl] n 1. (въз)връщане; 2. поправяне, подобряване; подобрение; възстановяване; beyond/ past ~ непоправим; З. спасяване; спасение; избавяне, отърваване; information ~ изч. тех. обработване на информация.

retrieve

- [ri'tri:v] v 1. възвръщам си, получавам/намирам отново; 2. припомням (си); З. поправям (грешка и пр.); подобрявам, оправям, възстановявам (положение, финансово сьстояние); 4. спасявам, избавям, отървавам (from, out of); 5. намирам и донасям (дивеч - за куче); 6. сп. успявам да върна (топка); 7. изч. тех. обработвам (информация). [ri'tri:v] retrieval 2, З .

retriever

- [ri'tri:vъ] n порода ловджийско куче.

retroact

- [,retrou'aekt] v 1. реагирам; действувам в обратна посока; 2. юр. имам обратна сила.

retroaction

- [,геtrоu'aekshn] n 1. обратно действие; 2. юр. обратна сила.

retroactive

- [,retrou'aektiv] а с обратна сила.

retrocede

- [,retrou'si:d] v оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам (и територия).

retrocession

- [,retrou'seshn] n отстъпване (на територия).

retrochoir

- ['retroukwaiъ] n арх. пространство зад олтара.

retroflex

- ['retroufleks] а 1. извит/обърнат назад; 2. фон. ретрофлексиран.

retroflexed

- ['retrouflekst] retroflex.

retrograde

- ['retrъgreid] I. a 1. обърнат/насочен назад; отстъпателен; обратен (и за ред); 2. влошаващ се, водещ към по-лошо; З. назадничав, ретрограден, реакционен; II. п назадничав/ретрограден човек; дегенерирал човек. ['retrъgreid] v 1. движа се/отивам назад/в обратна посока; оттеглям се, отстъпвам; 2. влошавам се; дегенерирам; регресирам.

retrogression

- [,retrъ'greshn] n упадък, регрес, дегенерация.

retrorocket

- ['retrъ,rЈkit] n косм. спомагателна ракета за намаляване скоростта на космически кораб.

retrorse

- [ri'trЈ:s] а бот., зоол. обърнат назад/надолу.

retrospect

- ['retrъspekt] n преглед на миналото; поглед към миналото; in ~ като погледнем назад (кьм минало сьбитие). []v поглеждам назад (към миналото); премислям минали събития.

retrospection

- [,retrъ'spekshn] n връщанe към миналото, хвърляне поглед назад към миналото.

retrospective

- [,retrъ'spektiv] I. a 1. ретроспективен (и за изложба); обърнат назад (кьм миналото); 2. с обратна сила; З. намиращ се зад някого; обърнат назад (за поглед); II. п ам. ретроспективна/юбилейна изложба.

retrousse

- [rъ'tru:sei] a фp. чип (за нос).

retry

- [ri:'trai] v разглеждам отново (дело), съдя отново.

retsina

- [ret'sinъ] n вид ароматно гръцко вино.

rettery

- ['retъri] n топило (за лен и пр.).

return

- [ri'tъ:n] v 1. връщам се (to в, from от) (и на някакьв вьпрос, кьм някакьв навик и пр.); 2. връщам; слагам обратно (to, into); З. отплащам (се), отвръщам (на), отговарям (на); to ~ s.o's love/affection отговарям на чувствата на някого; to ~ thanks 1) чета молитва (след ядене); 2) отговарям на/благодаря за наздравица/сьболезнования; 4. донасям, докарвам, давам (доход и пр.); 5. отговарям, отвръщам, възразявам; 6. съобщавам официално, обявявам, декларирам; to ~ (a verdict of) guilty юр. признавам за виновен; to ~ the details of o.'s income декларирам доходите си (за облагане); to be ~ed as unfit for work/military service обявяват ме за инвалид/негоден за военна служба; to ~ a soldier as killed вписвам името на войник в списъка на убитите; 7. избирам (за депутат) (to Parliament, etc. в парламента и пр.); 8. карти връщам цвета на партньора си; 9. сп. връщам (топка); 10. арх. правя чупка (за/на стена). [ri'tъ:n] n 1. връщане; the ~ of the seasons смяната на годишните времена; by ~ (of post) с обратна поща; 2. връщане, възвръщане (на вещ, симптом и пр.); for sale or ~ тьрг. за продажба или да се върне (обратно на доставчика); З. отплата, възмездие, възнаграждение, компенсация; in ~ в замяна; в отговор; срещу това; in ~ for срещу, в отговор/замяна на; 4. често рl печалба, доход, постъпление; добив; рандеман; 5. (служебно) съобщение, доклад, отчет; данъчна декларация; 6. често рl резултат от избoри; избиране (за депутат); 7. рl статистически данни; 8. рl върнати/непродадени стоки; 9. арх. чупка, извивка, ъгъл (на стена); 10. завой, извивка (на пьт и пр.); 11. сп. връщане на удар; удар в отговор на друг; 12. карти връщане на цвят; 13. юр. връщане/предаване на изпълнителен лист и пр. на съответната инстанция; 14. ~ ticket; 15. pl вид мек тютюн; 16. attr обратен; в обратна посока; повторен; даден в отговор на друг; ~ game/match мач реванш; (I wish you) many happy ~s (of the day) честит рожден ден; за много години.

return ticket

- [ri'tъ:n,tikit] n билет за отиване и връщане.

returnable

- [ri'tъ:nъbl] а 1. подлежащ на връщане (за стока); 2. юр. който трябва да се върне (в сьответната инстанция).

returnee

- [ritъ:'ni:] n ам. 1. човек, който се е върнал (отнякьде); 2. демобилизиран войник.

returning officer

- [ri'tъ:ni¤'Јfisъ] n чиновник, под чийто надзор се извършват парламентарни избори.

reunion

- [ri'ju:niъn] n 1. повторно обединяване; 2. среща, събиране (на бивши колеги, сьученици и пр.); family ~ семейна среща.

reunite

- ['ri:ju:'nait] v събирам (се) отново; съединявам се/обединявам се отново; to be ~d with o.'s family връщам се пак пpи/в семейството си.

rev

- [rev] v (-vv-) 1. увеличавам броя на оборотите (на двигател); форсирам, ускорявам (и с up); пускам (двигател); 2. въртя се, работя (за двигател). [rev] n оборот (на двигател). [rev] n разг. свещеник; игуменка.

revamp

- [ri:'vaemp] v 1. поправям, закърпвам (и обувка); 2. разг. подновявам, преработвам.

revanchism

- [ri'va:nshizm] n пол. реваншизъм.

reveal

- [ri'vi:l] v 1. откривам, разбулвам; 2. разкривам, разгласявам, издавам; З. показвам, проявявам (качества и пр.).

reveille

- [ri'veli] n воен. заря.

revel

- [revl] v (-ll-) 1. гуляя, пирувам; веселя се; 2. наслаждавам се, предавам се, отдавам се (in); to ~ in gossip душа давам за клюки; З. to ~ away изгулявам, прахосвам. [revl] n често рl пир, гуляй; веселие, веселба; ~ rout ост. гуляйджии.

revelation

- [,revъ'leishn] n 1. откриване; 2. разкриване, разбулване; З. откровение; 4. откритие; 5. the R. (of St John), R.s библ. откровението на св. Йоан, апокалипсисът.

reveller

- ['revlъ] n гуляйджия; веселбар.

revelry

- ['revlri] n гуляй, пируване; веселба, веселие.

revenant

- ['revъnъnt] n човек, завърнал се от оня свят/ от изгнание; дух, привидение.

revenge

- [ri'vendj] v отмъщавам (си) за (и refl); to ~ an insult on/upon s.o. отмъщавам си някому за обида; to ~ s.o. отмъщавам заради някого; to be ~d on s.o.,to ~ o.s. on s.o. отмъщавам си някому. [ri'vendj] n 1. отмъщение, мъст; отмъстителност; in ~/as a ~ за отмъщение; to have/get o.'s ~ , to take ~ отмъщавам си (on s.o. на някого, for s.th. за нещо); 2. cn. реванш.

revengeful

- [ri'vendjful] а отмъстителен.

revenger

- [ri'vendjъ] n отмъстител.

revenue

- ['revinju:] n 1. (годишен) доход; приход на държавното съкровище; отдел за държавните приходи (и inland ~ , ам. internal ~); to defraud the ~ ощетявам държавата; 2. pl доходи, приходи, постъпления; З. attr митнически; ~ cutter полицейски митнически катер; ~ officer митнически/акцизен чиновник; ~ stamp гербова марка; ~ tax държавен данък; акциз.

reverberant

- [ri'vъ:bъrъnt] а ехтящ; отекващ.

reverberate

- [ri'vъ:bъreit] v 1. отразявам, отеквам; еча, ехтя, кънтя, отеквам се; 2. въздействувам, отразявам се (on, upon).

reverberating furnace

- [ri'vъ:bъreiti¤,fъ:nъs] n метал. отражателна пещ.

reverberation

- [ri,vъ:bъ'reishn] n 1. отразяване, отражение; 2. гръм; ехтене, кънтеж, ечене, ехо; З. рl прен. дъздействие, отражение.

reverberatory

- [ri'vъ:bъreitъri] а отражателен; ~ furnace reverberating furnace.

revere

- [ri'viъ] v почитам, уважавам, тача; благоговея пред.

reverence

- ['revъrъns] n 1. почит, уважение; благоговение; to hold in ~, to feel ~ for уважавам; благоговея пред; 2. преподобие, преосвещенство; his ~ шег. светиня му; З. ост. реверанс, поклон. ['revъrъns] revere.

reverend

- ['revъrъnd] I. a 1. (досто)почтен; 2. цьрк. преподобен; Very R. негово преподобие; Right R. негово преосвещенство (титла на владика); Most R. негово високо преосвещенство (титла на архиепископ, на католически епископ); R. Mother (майка-)игуменка; II. п pl свещеници, духовни лица.

reverent

- ['revъrъnt] nочтителен; благоговеен.

reverential

- [revъ'renshl] reverent.

reverie

- ['revъri] n 1. замисленост, замечтаност, унесеност; блян, блянове, мечта, мечти, мечтание; to fall into a ~ замислям се, замечтавам се; 2. ост. налудничава идея, заблуда.

revers

- [ri'viъ] n (pl без изменение) ревер; капак (на джоб и пр.).

reversal

- [ri'vъ:sl] n 1. обръщане; преобръщане, кaтypване; разместване; връщане (назад); промяна; 2. тех. обръщане посоката на движението, реверсиране; обратно движение/ход; З. ел. смяна на полярността; 4. метеор. смяна на посоката на вятьра на 180°; 5. юр. отменяне, анулиране; 6. влошаване.

reverse

- [ri'vъ:s] а обратен; противоположен (to); опак; извърнат; преобърнат, който е надолу с главата; ~ side обратна страна, опако; гръб; ~ gear авт. (зъбно колело за) обратен ход; ~ fire воен. огън откъм тила. [ri'vъ:s] v 1. обръщам (в обратна посока/наопаки/надолу); преобръщам, катурвам; размествам; променям; to ~ arms воен. обръщам пушките с приклада нагоре; to ~ the order of поставям в обратен ред; their positions are now ~d сега положението им е разменено; 2. тех. давам обратен/заден ход, обръщам; реверсирам; reversing light авт. светлина за заден ход; З. започвам да се въртя в обратна посока (при валc); 4. отменям, анулирам; to ~ the charge(s) съобщавам на централата, че повиканото по телефона лице ще плати разговора; to ~ o.s. ам. отмятам се (от споразумение и пр.). [ri'vъ:s] n 1. нещо противоположно/обратно; very much/quite the ~ точно обратното;~your remarks are the ~ of polite забележките ви съвсем не са любезни; 2. обратна страна (на монета и пр.); З. тех. (даване на) заден ход, реверсиране; реверсиращ механизъм; to put a car into ~ давам заден ход; to go into ~ давам заден ход; прен. отмятам се; 4. ел. превключване; 5. неуспех, несполука, поражение; in ~ обратно, в обратна посока; to take in the ~ воен. нападам/обстрелвам откъм тила.

reversible

- [ri'vъ:sъbl] I. a 1. обратим; 2. тех. реверсивен; с обратен ход; който може да бъде обърнат; З. с две лица (за плат); II. п плат/палто и пр. с две лица.

reversion

- [ri'vъ:shn] n 1. връщане (кьм предишно сьстояние, навuк и пр.); 2. биол. атавизъм, реверсия (и ~ to type); З. юр. реверсия, връщане на имот на дарителя/наследниците му (обик. след смьртта на временнuя притежател); право на наследяване на такъв имот; in ~ подлежащ да се върне на дарителя/наследниците му (за имот); 4. осигуровка/застраховка за живот; 5. право на заемане на длъжност след овакантяването и; нещо, което човек очаква/има право да наследи.

reversional

- [ri'vъ:shъnъl] а юр. зависещ от смъртта на временния притежател.

reversionary

- [ri'vъ:shъnъri] reversional.

reversioner

- [ri'vъ:shъnъ] n юр. наследник на имот и пр., върху който друг има временни права.

revert

- [ri'vъ:t] v 1. връщам се (to) (кьм предишното сьстояние, на даден вьпрос и пр.); изпадам пак в диво състояние; влошавам се пак (след подобрение); регресирам; 2. юр. бивам върнат на предишния собственик (за имот); to ~ to the state ставам собственост на държавата; З. ряд. обръщам (поглед); to ~ o.'s steps връщам се назад (по стъпките си).

revet

- [ri'vet] v (-tt-) стр. облицовам (с камьк и пр.).

revetment

- [ri'vetmъnt] n стр. 1. (каменна/бетонна) облицовка; 2. подпорна стена.

review

- [ri'vju:] v 1. преглеждам (отново); 2. правя преглед на, хвърлям поглед върху; връщам се мислено към; З. воен. правя преглед на (войски и пр.); 4. рецензирам, пиша рецензии/критики; to be favourably ~ed получавам добри отзиви (за книга и пр.); 5. юр. преразглеждам; 6. преговарям, правя преговор на (нещо изучено). [ri'vju:] n 1. преглед, преглеждане; разглеждане; to come under ~ бивам разглеждан; 2. (хвърляне) поглед назад, връщане към миналото; to pass o.'s life in ~ прeмислям (отново) целия си живот/минало; З. воен. преглед (на войски); 4. рецензия, критика, отзив; ~ copy екземпляр, даден за рецензиране; 5. преговор (на нещо изучено); 6. юр. преразглеждане; 7. периодично списание.

reviewer

- [ri'vju:ъ] n рецензент, критик.

revile

- [ri'vail] v ругая, наругавам, хокам (и с at, against).

revise

- [ri'vaiz] v 1. преглеждам, проверявам; ревизирам; поправям; to ~ o.'s sentiments/opinions ревизирам променям oтношенията/мненията си; 2. преработвам; подобрявам (издание); the Revised Version подобрен превод на Библията (1870-1884); the Revised Standard Version ам. превод на Библията от 1946- 1952г.; З. преговарям (нещо изучено).

revision

- [ri'vijn] n 1. повторно преглеждане, проверка, преглед, ревизия; 2. преработено/подобрено издание; З. преговор.

revisionist

- [ri'vijъnist] n пол. 1. ревизионист; 2. attr ревизионистки..

revisory

- [ri'vaizъri] а ревизионен.

revival

- [ri'vaivl] n 1. съживяване, връщане към живот; идване в съзнание; 2. възраждане; подем, възход; the R. of Learning/Letters Възраждането, Ренесансът; З. възобновяване, възстановяване (и на пиеса); нова постановка (на пиеса); ~ of old customs възстановяване на стари обичаи; 4. религиозна/сектантска кампания.

revivalist

- [ri'vaivъlist] n 1. рел. сектант; ентусиазиран религиозен проповедник; 2. възстановител (на стари обичаи и пр.).

revive

- [ri'vaiv] v 1. идвам на себе си/в съзнание, свестявам се; 2. съживявам (се) (и прен.); възкресявам, връщам към живот (и прен.); възраждам (се); подновявам; възстановявам (и пиеса и пр.).

reviver

- [ri'vaivъ] n 1. подновител, възстановител; 2. sl. възбудително питие; З. препарат за освежаване на цветове и пр.

revivify

- [ri'vivifai] v 1. съживявам, връщам към живот; 2. възстановявам.

revocable

- [ri'voukъbl] а отменяем.

revocation

- [,revъ'keishn] n отменяне, анулиране.

revoke

- [ri'vouk] v 1. отменям, анулирам; 2. отнемам (разрешително и пр.); вземам си назад (обещание и пр.); З. карти правя ренонс. [ri'vouk] n карти ренонс.

revolt

- [ri'voult] v 1. възставам, разбунтувам се, вдигам се (against); to ~ from/against a ruler отхвърлям владетел; to ~ to s.o. въставам и минавам на страната на някого; his ~ed subjects въстаналите му поданици; 2. отвращавам се, погнусявам се, възмущавам се, негодувам (against, at, from); З. отвращавам, погнусявам; възмущавам. [ri'voult] n 1. въстание, бунт; бунтарство, бунтарски дух; in ~ въстанал; to rise in ~ въставам, вдигам се; 2. отвращение, погнуса; възмущение, негодувание.

revolting

- [ri'voulti¤] а отвратителен, противен, гнусен, гаден; възмутителен.

revolute

- ['revalu:t] а бот. с извит надолу край.

revolution

- [,revъ'lushn] n 1. въртене, завъртане, оборот; 2. периодична смяна, връщане; З. революция; 4. коренна промяна/преустройство/прелом.

revolutionary

- [,revъ'lushъnъri] 1. а революционен; 2. п революционер.

revolutionist

- [revъ'lu:shъnist] n революционер.

revolutionize

- [revъ'lu:shъnaiz] v 1. революционизирам; 2. променям коренно.

revolve

- [ri'vЈlv] v 1. въртя (се); 2. връщам се периодически; З. обмислям, премислям, обсъждам (и to ~ in o.'s mind).

revolver

- [ri'vЈlvъ] n 1. револвер; 2. тех. барабан.

revue

- [ri'vju:] n театр. ревю.

revulsion

- [ri'vлlshn] n 1. рязка промяна, обрат, прелом; 2. погнуса, отвращение; отвръщане; З. мед. ревулсия, отвличане.

reward

- [ri'wЈ:d] n 1. (парична) награда; възнаграждение; in ~ for като награда за; the financial ~s of материалната изгода от; 2. възмездие, наказание; gone to his ~ починал, отишъл си от тоя свят, на оня свят. [ri'wЈ:d] v награждавам (with); възнаграждавам, отплащам се за, компенсирам; it is ~ing to струвa си да.

reword

- [ri:'wъ:d] v редактирам отново, изразявам другояче/с други думи.

rewrite

- [ri:'rait] v (-wrote [-'rout]; -written [-'ritn]) 1. написвам/преписвам отново; 2. редактирам отново, давам/правя нова редакция на. ['ri:rait] n преработен текст; нова версия/редакция; ~ man жур. стилизатор.

reynard

- ['renъd] n Кума Лиса.

rhaeto-Romanic

- [,ri:tourъ'maenik] а реторомански.

rhapsode

- ['raepsoud] n старогр. рапсод.

rhapsodic

- [гaeр'sЈdik] a 1. възторжен, приповдигнат; бомбастичен; 2. несвързан, разбъркан.

rhapsodical

- [гaeр'sЈdikъl] rhapsodic.

rhapsodist

- ['raepsъdist] n рапсод.

rhapsodize

- ['raepsъdaiz] v превъзнасям се, говоря с голям възторг (about, on, over).

rhapsody

- ['raepsъdi] n 1. муз. рапсодия; 2. възторжено/ бомбастично/приповдигнато съчинение/реч.

rhatany

- ['raetъni] n 1. юж.-ам. храст (Krameria); 2. cyшени корени от този храст.

rhea

- [riъ] n зоол. юж.-ам. щраус.

rhenish

- ['renish] 1. а рейнски; 2. n рейнско вино.

rhenium

- ['ri:niъm] n хим. рений.

rheostat

- ['ri:oustaet] n ел. реостат.

rhesus

- ['ri:sъs] n маймуна резус (Macaca mulata) (и ~ monkey); R. baby бебе, родено с отрицателен резус-фактор; R.-factor резус-/RH-фактор.

rhetor

- ['ri:tъ] n 1. старогр. ретор; 2. прен. оратор, вития (и пренебр.).

rhetoric

- ['retъrik] n риторика.

rhetorical

- [ri'tЈrikъl] а риторичен; ~ question риторичен въпрос, въпрос за ефект.

rhetorician

- [,retъ'rishn] n оратор, вития.

rheum

- [ru:m] n ост. 1. секреция; хрема; 2. поет. сълзи.

rheumatic

- [ru:'maetik] I. а ревматичен; ~ fever остър ставен ревматизъм; II. n 1. човек, страдащ от ревматизъм; 2. рl разг. ревматични болки.

rheumaticky

- [ru'maetiki] а разг. ревматичен.

rheumatism

- ['ru:mъtizm] n ревматизъм.

rheumy

- ['ru:mi] а ост. 1. хремав; 2. влажен; сълзящ.

rhinal

- ['гainъl] а анaт. носен, назален.

rhinestone

- ['rainstoun] n 1. кристал; 2. изкуствен диамант.

rhino

- ['rainou] разг. ськр. от rhinoceros. ['rainou] n sl. пари, мангизи.

rhinoceros

- [rai'nЈsъrъs] n носорог.

rhizome

- ['raizoum] n бот. коренище, ризом.

rhodium

- ['roudiъm] n хим. pодий.

rhododendron

- [,roudъ'dendrъn] n бот. рододендрон.

rhodora

- [rou'dourъ] n бот. сев.-ам. растение.

rhomb

- [rЈm] n ромб.

rhombic

- ['rЈmbik] а ромбичен.

rhomboid

- ['rЈmbЈid] n ромбоид.

rhombus

- ['rЈmbъs] n (pl -buses [-bъsiz], -bi [-bai] ) pомб.

rhomhi

- [] вж. rhombus.

rhubarb

- ['ru:ba:b] n 1. бот. ревен (Rheum); 2. разг. глъчка 3. sl. шумна кавга, караница; 4. sl. глупости.

rhumb

- [rлm] n мор. румб.

rhyme

- [raim] n 1. рима; римувана дума; in ~ в рими, римуван; double/female/feminine ~ женска рима; single/male/masculine ~ мъжка рима; imperfect ~ непълна рима; 2. често рl римувано стихотворение, стихче; without ~ or reason ни в клин, ни в ръкав. [raim] v 1. римувам, пиша (римувани) стихове; 2. римувам се (with); прен. хармонирам, съгласувам се (with).

rhymer

- ['raimъ] n стихоплетец.

rhymester

- ['raimstъ] rhymer.

rhythm

- [rim] n ритъм.

rhythmic

- ['rimik] а ритмичен, (от)мерен.

rhythmical

- ['rimikъl] rhythmic.

riant

- ['raiъnt] а книж. засмян.

rib

- [rib] n 1. ребро; to poke/dig s.o. in the ~s ръчкам/сръчквам някого в ребрата; 2. парче месо от ребрата; 3. остър край, ръб; удебеление; изпъкнала ивица на плат; лице на ластик (при плетене); ивица между бразди; 4. тех. реборд; 5. ребро, склон на планина; 6. жилка на лист; нервюра; ос на перо; 7. рудна жила; 8. ав. ребро, нервюра; 9. арх. ребро на кръстовиден свод; 10. стр. надлъжна греда на покрив; 11. мор. шпангоут; 12. радиална пръчка на чадър; 13. стр. основна/подпорна греда; 14. шег. жена, съпруга, ребро Адамово; 15. ам. sl. закачка, шега; пародия. [rib] v (-bb-) 1. правя ръбове/бразди, набраздявам; плета ластик; 2. стр. укрепвам/заякчавам с греди/ребра; 3. sl. закачам, дразня.

ribald

- ['ribъld] I. a 1. неприличен, нецензурен; цапнат в устата; 2. подигравателен, непочтителен, груб (за език, смях и пр.); II. п циник, мръсник; сквернословец.

ribaldry

- ['ribъldri] n 1. неприличен/нецензурен език; сквернословие; нецензурност; 2. непочтителност; груби шеги.

riband

- ['ribъnd] ribbon1 .

ribbed

- [ribd] a 1. с ръбове, ръбест; на ивици/райета; рипсен; ластичен (за плетка); 2. герипт (за хартия).

ribbing

- ['ribi¤] n 1. ребра; 2. ластик (плетка).

ribbon

- ['ribъn] n 1. панделка; лента (и на орден); тясна ивица; 2. рl парцали; 3. рl юзди; to take the ~s карам кола; ~ building/development (безпланов) строеж на къщи край шосе. ['ribъn] v 1. украсявам с панделки/ленти; 2. разкъсвам на ленти/парцали; З. образувам/правя ивици; нашарвам с ивици/резки.

rice

- [rais] n 1. ориз (Oryza sativa); rough ~ арпа; 2. attr оризов, оризен. [rais] v ам. настъргвам във форма на оризови зрънца.

rice-field

- ['raisfi:ld] n оризище.

rich

- [ritsh] I. a 1. богат, заможен; 2. богат, съдържащ много (in); ~ in minerals, etc. богат на минерали и пр.; 3. богат, хубав, скъп, разкошен, пищен, великолепен, със сложна украса (with от); 4. богат, обилен; тлъст, мазен; тучен; хранителен; силно подправен, пикантен; много сладък; ~ milk гъсто мляко; ~ wine силно вино; ~ odour силен аромат; 5. плодороден; изобилен, богат; 6. мек, плътен (за цвят, глас и пр.); 7. гъст (за боя); 8. разг. много забавен; that's ~ ! често ирон. много смешно! неповторимо! 9. sl. нецензурен; II. п: the ~ богатите (хора).

richard Roe

- ['ritshъd'rou] n юр. въображаем ответник.

riches

- ['ritshiz] n pl 1. богатство; 2. богатства, съкровища; ценности.

richly

- ['ritshli] adv 1. богато, разкошно; пищно; 2. напълно.

richness

- ['ritshnis] n 1. богатство, великолепие; 2. изобилие, пищност; избуялост; З. мазнина; хранителност; тучност.

rick

- [rik] n копа, купа (сено и пр.). [rik] v натрупвам/събирам на копа. [rik] wrick.

rickets

- ['rikits] n pl рахит(изъм).

rickety

- ['rikiti] a 1. рахитичен; 2. слаб, неустойчив; не сигурен; колеблив (за движение); З. разнебитен, разхлопан.

rickey

- ['riki] n питие от джин, сода и подправки.

rickrack

- ['rikraek] n назъбен ширит за гарнитура.

ricksha

- ['rikshЈ:] n рикша.

rickshaw

- ['rikshЈ:] ricksha.

ricochet

- ['rikoushei] n рикошет. ['rikoushei] v (-tt-) рикоширам, отскачам, отплесвам се.

ricrac

- [] rickrack.

rictus

- ['riktъs] n 1. ширина на устния отвор; отворено положение на устата; 2. неволно зяпване/хилене.

rid

- [rid] v (rid,ocm. ridded ['ridid]) 1. отървавам, спасявам, избавям (of); to get ~ of, to ~ o.s. of отървавам се от; 2. ост. премахвам, очиствам.

ridable

- ['raidъbl] а на/по който може да се язди.

riddance

- ['ridns] n отърваване, спасение, избавяне; it was a good ~ добре се отървахме (от някого, нещо), добре, че се махна; good ~ ! прав му/ти/и и пр. път.

ridden

- [] вж. ride.

riddle

- [ridl] n гатанка, загадка (и прен.); to ask s.o. a ~ (за)давам някому гатанка; to read a ~ отгатвам гатанка; разбулвам/разбирам загадка; to talk in ~s говоря с гатанки/със загадки, говоря загадъчно. [ridl] v 1. отгатвам (гатанка); разбулвам, разбирам (загадка); 2. говоря с гатанки/със загадки. [ridl] n 1. решето, едро сито; 2. тех. екран; щит. [ridl] v 1. сея, пресявам; 2. прен. пресявам, проверявам внимателно; З. надупчвам (с куршуми и пр.), правя на решето; 4. прен. зачесвам ( с вьпроси и пр.), съсипвам; оборвам; 5. рр пълен; прояден, прогнил, разяден (with с, от).

ride

- [raid] v (rode [roud]; ridden ['ridn]) 1. яздя, яхам (кон); to ~ to death съсипвам (кон- от яздене); to ~ a race участвувам в конно надбягване; to ~ for a fall l) яздя лудо; 2) прен. търся си белята; З) пол. сам си докарвам поражението; 2. возя се (с автобус, влак и пр.) (in, on); яздя (велосипед); З. возя, повозвам, качвам (на превозно средство); to ~ a child on o.'s back нося дете на гръб;4. обикалям, обхождам, пропътувам, прекосявам; изминавам: (разстояние); to ~ a ford минавам река в брод на кон; 5. вървя, движа се (за превозно средство); 6. нося се, движа се; плувам, плъзгам се; the bird/ship was riding (on) the wind/the waves птицата/корабът се носеше по вятъра/вълните; 7. на котва съм (и to ~ at anchor); to ~ hard клатушкам се (за закотвен кораб); 8. измъчвам, потискам, не оставям на мира, тормозя; вадя душата на; владея; to be ridden by fears измъчват ме страхове; to be ridden by prejudices жертва съм на предразсъдъци; 9. ам. sl. дразня, закачам; измъчвам, тормозя; 10.тежа (за ездач - еди-колко килограма); 11. с прил. ... съм за езда; the ground rode hard after the frost след мраза земята беше твърда за яздене; 12. държа крак (на педал); 13. надвиснал съм над; 14. свивам се, за да намаля силата на удар; to let s.th. ~ не се занимавам вече с нещо, зарязвам нещо; to ~ again възстановявам се, възвръщам силите си; to ~ high имам успех; to ~ o.'s hobby начесвам си крастата; to ~ herd on ам. sl. следя, проверявам; to ~ a joke to death повтарям шега до втръсване, прекалявам с шега; ride at насочвам (се) към (с кон); ride away заминавам, отдалечавам се; ride down 1) настигам; 2) задминавам; З) събарям; стъпквам, сгазвам; ride off ride away; to ~ off on a side issue отплесвам се, отвличам се от темата; ride on 1) завися от; 2) разчитам на;to ~ on s.o.'s success възползувам се от успеха на някого; ride out 1) излизам с кола/на езда; 2) мор. издържам на (буря); З) излизам от затруднение; преодолявам; ride up 1) идвам/приближавам се на кон и пр.; 2) измъквам се, изскачам, вдигам се нагоре (за дреха). [raid] n 1. езда; разходка (на кон, велосипед, с кола и np.);пътуване; to give s.o. a ~ качвам някого на колата си; to take for a ~ 1) качвам на колата си; 2) вземам на подбив, подигравам се/майтапя се с; З) измамвам, изигравам, мятам; 4) ам. sl. (отвличам и) убивам, пречуквам, очиствам; bumpy ~ пътуване по неравен път; друсане; to steal a ~ возя се/пътувам без билет; 2. алея, път, просека; З. влакче; виенско колело (в увеселителен парк).

rider

- ['raidъ] n 1. конник, ездач; 2. пътник; З. допълнителна клауза, допълнение (кьм документ); особено мнение, препоръка (кьм присьда); законопроект на трето четене; 4. мат. задача за проверка на теорема; извод.

riderless

- ['raidъlis] а без ездач.

ridge

- [ridj] n 1. гребен (на хьлм, вьлна); хребет, било; планинска верига; 2. водораздел; З. подводна скала, риф; 4. стр. било на покрив; 5. ивица между бразди; 6. ръб; рязка; изпъкнала ивица. [ridj] v 1. набраздявам (се), набръчквам (се), образувам ивици; 2. насаждам в леха.

ridge-piece

- ['ridjpi:s] n хоризонтална греда на покрив.

ridge-pole

- ['ridjpoul] ridge-piece.

ridge-tile

- ['ridjtail] n капак (керемида).

ridge-tree

- ['ridjtri:] ridge-piece.

ridged

- [ridjd] а 1. ръбест; на ивици; набразден; 2. стр. двустранен (за покрив).

ridgy

- ['ridji] ridged.

ridicule

- ['ridikju:l] n 1. присмех, подигравка, подбив; осмиване; to hold up to ~ осмивам, излагам на присмех; 2. ост. посмешище. ['ridikju:l] v осмивам, подигравам.

ridiculous

- [ri'dikjulъs] а смешен, за смях; нелеп, абсурден.

riding

- ['raidi¤] n 1. езда; 2. път (през/край гора). ['raidi¤] n административна единица на графството Йоркшир.

riding hall

- ['raidi¤,hЈ:l] n (покрит) манеж.

riding-breeches

- ['raidi¤britshiz] n pl панталони за езда; брич.

riding-habit

- ['raidi¤haebit] n дамски костюм за езда.

riding-lamp

- ['raidi¤laemp] n мор. светлина на мачтата на закотвен кораб.

riding-light

- ['raidi¤lait] riding-lamp.

rife

- [raif] a predic 1. (широко) разпространен; to be ~ ширя се, разпространявам се; нося се (за слух); 2. ~ with пълен с; to be ~ with гъмжа от, изобилствувам с, пълен съм с.

riff

- [rif] n джазов рефрен.

riff-raff

- ['rifraef] n паплач, сган, измет.

riffle

- [rifl] n ам. улей за промиване на злато и пр. [rifl] v ам. промивам (злато и пр.) в улей. [rifl] v 1. бъркам/разбърквам (картu) с помощта на палците; 2. прелиствам с палец (through); З. въртя (нещо) в ръка; 4. ам. образувам бързеи/вълнички. [rifl] n 1. ам. бързей, вълнички; 2. бъркане на карти с помощта на палците; шум от такова бъркане на карти.

riffler

- ['riflъ] n рифелна пила.

rifle

- [raifl] n 1. пушка, винтовка; 2. нарез (на орьжие); З. рl воен. стрелци, стрелкова част. [raifl] v 1. претършувам и обирам; плячкосвам; 2. правя витлов нарез (на орьжие).

rifle-bird

- ['raiflbъ:d] n австралийска райска птица.

rifle-green

- ['raifl,gri:n] a, n тъмнозелен (цвят).

rifle-grenade

- ['raiflgri,neid] n пушечна граната.

rifle-range

- ['raiflreindj] n 1. стрелбище; 2.: within ~ в обсега на пушечна стрелба.

rifle-shot

- ['raiflshЈt] n 1. пушечен изстрел; разстояние един пушечен изстрел; 2. (добър/отличен) стрелец.

rifleman

- ['raiflmъn] n (pl -men) 1. стрелец; 2. rifle-bird.

rift

- [rift] n 1. пукнатина, цепнатина; ~ in the clouds разкъсване на облачността; 2. недоразумение; спор; разрив; отчуждаване; ~ in the lute обстоятелство, което нарушава щастието/хармонията. [rift] v разцепвам (се), напуквам (се), разкъсвам (се). [rift] n плитчина.

rig

- [rig] v (-gg-) 1. снабдявам (с такелаж, платна и други съоръжения); подготвям (се) за пътуване (за кораб); 2. снабден съм с такелаж и пр.; З. монтирам; пригодявам (for); 4. обличам; снабдявам (с дрехи и пр.); екипирам (обик. с out); rig out 1) мор. екипирам, снабдявам с такелаж и пр.; 2) разг. обличам; здокарвам; екипирам; rig up 1) rig out 2.; 2) монтирам; З) построявам/ нагласявам/инсталирам на бърза ръка/как да е/ с подръчни материали; скалъпвам (и прен.). [rig] n 1. мор. такелаж и система от платна; 2. съоръжения; апаратура; устройство; З. разг. облекло, тоалет; вид, фасон; каяфет; in full ~ издокаран; облечен официално; 4. ам. екипаж (хора и коне); 5. сондова кула. [rig] v (-gg-) нагласявам (за собствена изгода); фалшифицирам (изборни резултати и пр.); to ~ the ~ market изкуствено повишавам/понижавам цените на борсата. [rig] n 1. измама, шмекерия; 2. борc. спекулативна сделка, спекулация; изкуствено повишаване/понижаване на цените.

rigadoon

- [rigъ'du:n] n старинен бърз танц.

rigging

- ['rigi¤] n 1. мор. такелаж, платна и други съоръжения; 2. такелаж; З. разг. облекло.

right

- [rait] а 1. верен, точен, правилен; прав; който се търси/има предвид; the ~ time точното време; is this the ~ house/way, това ли е къщата/пътят (който търсим)? am I ~ for Paris? това ли е влакът/пътят за Париж? the ~ man in the ~ place подходящ човек за дадена/всяка служба; the sum won't come ~ сборът не излиза; things will come ~ всичко ще се оправи; to know the ~ people имам (силни) връзки; have you got the ~ fare? имате ли точно пари? (за билет); the ball is ~ тенис топката е добра/вътре; to get s.th. ~ разбирам (правилно); let's get this ~ да се разберем по този въпрос; to put/set s.th. ~ оправям/ изправям/уреждам нещо; to put a watch ~ нагласявам/сверявам часовник; to put s.o. ~ поправям/ коригирам някого; оправям/излекувам някого; to set o.s. ~ on a matter осведомявам се по даден въпрос; to set o.s. ~ with s.o. оправдавам се пред някого; that's ~ ! точно така! именно! all ~ добре; it's all ~ for you to laugh лесно ти е да се смееш; Mr/Miss R. шег. бъдещият съпруг/съпруга; 2. справедлив, честен, почтен; прав; I thought it ~ to счетох за (най-)правилно/уместно/за свой дълг да; to do the ~ thing постъпвам почтено; З. прав, на правилно мнение; ~ you are! ~ oh ! разг. добре! дадено! ясно! 4. здрав; в добро/нормално състояние; нормален; to feel all ~ добре съм, чувствувам се добре; not (quite) ~ in the/in o.'s head, not in o.'s ~ mind не с всичкия си (ум); all is ~ with the world всичко e наред, всичко в света е хубаво; as ~ as rain/as a trivet съвсем здрав; в отлично състояние/положение; 5. лицев; горен; ~ side/way up 1) изправен; 2) изправено; ~ side out с лицевата страна навън; 6. десен (обр. на ляв); on o.'s ~ side отдясно, от дясната (ми) страна; ~ hand/arm прен. дясна ръка, пръв помощник; to put o.'s ~ hand to the work работя здраво, запретвам ръкави; 7. пол. десен, консервативен; реакционен; 8. геом. прав (за ьгьл, ост. и за линия); 9. разг. пълен, истински, цял; I made a ~ mess of it съвсем я оплесках; голяма каша забърках. [rait] adv 1. право; направо; go ~ on/ahead вървете направо напред; come ~ in влезте направо; моля, заповядайте; 2. изцяло, докрай; чак; ~ to the end чак до края, до самия край; ~ at the top на самия връх, чак на върха, най-горе; to turn ~ round правя пълен кръг, обръщам (се) кръгом; rotten ~ through изцяло/съвсем прогнил; there was a wall ~ round the house имаше стена около цялата къща; З. точно, тъкмо; право; веднага; ~ in the middle (of) точно в средата (на), посред; shot ~ through the heart застреляй право в сърцето; ~ off/away/aм. now веднага, незабавно, още сега; ~ now сега, в момента; ~ after веднага/точно след; 4. правилно; справедливо; добре; you did ~ to wait добре направи, че почака; if I remember ~ ако не се лъжа, ако си спомням правилно; nothing goes ~ with him никак/в нищо не му върви; he is to blame ~ enough че е виновен, виновен е, няма съмнение, че е виновен; 5. надясно; 6. ост., диал. много; you know ~ well твърде добре знаеш. [rait] n 1. право, справедливост; добро; to be in the ~ имам право; to do s.o. ~ , to do ~ by s.o. постъпвам/отнасям се справедливо с някого; 2. право, привилегия; рl права; by ~ of по силата на; by what ~ с какво право; in o.'s own ~ на лично основание; within o.'s ~s в правата си; by/of ~(s) по право; ~ of way 1) право на преминаване, свободен път; обществен път през частна собственост; обществен сервитут; ивица земя, през която е построена жп линия: 2) авт. предимство; to stand on/assert o.'s ~s отстоявам правата си; З. pl изправност; to put/ set to ~s нареждам, оправям; разтребвам; слагам в ред/изправност; 4. рl истинско положение, факти; the ~s and wrongs of the case истинските факти, истината; 5. дясна страна; дясна ръка, десница; 6. бокс. десен удар; 7. воен. десен фланг; 8. авт. десен завой; 9. пол. често R. десница, консерватори; 10. ам. фин. (документ за) право на акционери да закупуват акции от нова серия по текущи цени. [rait] v 1. изправям (се); оправям (курс на кораб и пр.); възстановявам равновесието на; to ~ o.s. изправям се (след залитане), възстановявам равновесието си; 2. оправям, изправям (грешка, несправедливост и пр.); it's a fault that will ~ itself това e грешка/дефект, който сам ще се оправи/ще изчезне; З. защищавам, застъпвам се за; 4. refl реабилитирам се; оправдавам се.

right wing

- ['raitwi¤] n 1. воен. десен фланг; 2. сп., пол. дясно крило; З. attr десничарски, консервативен; реакционен.

right-about

- ['raitъbaut] n обратна посока; to send s.o. to the ~ изпъждам/изгонвам някого; давам някому пътя; ~ turn воен. обръщане кръгом. ['raitъbaut] adv обратно, на/в обратната посока; to turn/face ~ воен. обръщам се кръгом; правя волтфас.

right-down

- ['raitdaun] а съвършен, истински, отявлен.

right-hand

- ['raithaend] а десен; на/за дясната ръка; ~ man съсед отдясно; прен. дясна ръка, пръв помощник.

right-handed

- ['raithaendid] а 1. който си служи с дясната ръка (не левак); 2. бокс десен, с дясната ръка; З. тех. за дясната ръка; 4. който е с посока на часовниковата стрелка; движещ се в посока от ляво на дясно.

right-hander

- ['raithaendъ] n 1. бокс удар с дясната ръка; 2. човек, който си служи с дясната ръка.

right-minded

- ['rait,maindid] а здравомислещ, нормален; праволинеен.

right-winger

- ['raitwi¤ъ] n 1. пол. десничар, консерватор; реакционер; 2. сп. играч на дясното крило.

rightable

- ['raitъbl] а поправим.

righten

- [raitn] v изправям, оправям; изкупвам (грешка и пр.).

righteous

- ['raitshъs] а 1. честен; добродетелен; праведен; 2. справедлив, основателен.

rightful

- ['raitful] а 1. законен, истински (за собственик и пр.); 2. справедлив, основателен; З. полагащ се, подобаващ.

rightist

- ['raitist] n пол. десничар, консерватор; реакционер.

rightly

- ['raitli] adv с право, справедливо; правилно.

rightness

- ['raitnis] n правота; правилност; справедливост.

righto

- ['raitou] int разг. добре, дадено.

rightward

- ['raitwъd] a, adv десен, към дясната страна; adv и ~s надясно.

rigid

- ['ridjid] а 1. твърд, неогъваем; 2. скован, вкочанен; неподвижен; З. твърд, строг, суров; непреклонен; безкомпромисен; строг, неизменен (за програма и пр.); 4. много труден (за изпит); 5. закрепен неподвижно; устойчив.

rigidity

- [ri'djidifai] v втвърдявам (се). [ri'djiditi] n 1. твърдост; 2. скованост, вкочаненост; неподвижност; З. твърдост, строгост; непреклонност; неизменяемост; 4. тех. устойчивост; неизменност (на положение).

rigmarole

- ['rigmъroul] n дълга несвързана история/разказ; празни приказки, брътвеж.

rigor

- ['rigъ] n лат. мед. вкочанясване; тръпки (при треска); ~ mortis трупно вкочанясване. ['rigъ] ам. rigour.

rigorism

- ['rigъrizm] n строгост; взискателност.

rigorous

- ['rigъrъs] a 1. строг, непреклонен; 2. взискателен; щателен; точен; З. суров (за климат).

rigour

- ['rigъ] n 1. строгост, непреклонност; 2. точност; взискателност; З. суровост (на климат); 4. често рl тежки условия; 5. рl строги мерки.

rile

- [rail] v разг. 1. дразня; 2. ам. мътя, размътвам.

riley

- ['raili] а разг. 1. раздразнен; 2. aм. мътен, размътен.

rill

- [ril] n ручей, поточе. [ril] v тека, бъбля, бьлбукам (за поточе). [ril] n тясна бразда на повърхността на Луната.

rille

- [ril] rill.

rillet

- ['rilit] n ручейче.

rim

- [rim] n 1. ръб, край; рамка (на очила, сито); 2. тех. венец; бандаж; скоба, опорен пръстен; З. поет. пръстен, венец; golden ~ корона; 4. мор. водна повърхност; the ~ of the ocean поет. хоризонтът. [rim] v (-mm-) слагам/правя ръб на; слагам в рамка; слагам рамка на; обкръжавам; служа за ръб/рамка; образувам ръб.

rime

- [raim] n скреж; слана. [raim] v оскрежавам, покривам със скреж; осланявам. [raim] rhyme.

rimless

- ['rimlis] а без рамка/ръб.

rimose

- ['raimous] а попукан, с пукнатини.

rimous

- ['raimъs] rimose.

rimy

- ['raimi] a оскрежен, покрит със скреж.

rind

- [raind] n 1. кора (на дьрво, плод); 2. външен пласт (на сирене и пр.); външна дебела кожа (на сланина). [raind] v беля, обелвам; махам кората на.

rinderpest

- ['rindъpest] n вет. чума по рогатия добитък.

ring

- [ri¤] n 1. пръстен, халка; key ~ халка за ключове; 2. обръч (за гимнастика); З. бот. годишен пръстен; 4.кръг (и около ,очите, от пушек и пр.); 5. циркова арена; 6. бокс ринг; бокс; 7. заградено място за наддаване/за оглеждане на конете (при надбягвания)/нa говеда и пр. (на изложба); 8. залагане на конни надбягвания; 9. тьрг. картел; 10. борc. обединение на капиталисти за контрол на пазара; 11. прен. клика, банда; 12. ам. политическа надпревара, борба за власт; 13. тех. фланец; околовръстен улей; жлеб; 14. физ. затворена верига, ядро, пръстен; to make/run ~s round s.o. разг. лесно побеждавам/явно превъзхождам някого, правя някого на нищо/на пух и прах; to hold/keep the ~ наблюдавам борба/спор и не позволявам на никого да се меси. [ri¤] v 1. обкръжавам, заграждам в кръг, правя кръг около (about, round, in); образувам кръг; to ~ cattle събирам разпръснати говеда; 2. слагам пръстен/халка на (птица), опръстенявам; слагам халка на носа на (говедо); З. изрязвам кръг в кората на (дьрво); 4. режа (лук и пр.) на кръгчета; 5. мятам халка/ обръч/пръстен върху (клин, прьчка и пр. - при игра); 6. правя кръг(ове) (за подгонена лисица); 7. издигам се, извисявам се спираловидно, кръжа нагоре (за птица и пр.). [ri¤] v (rang [rae¤]; rung [гл¤]) 1. звъня, бия (за звьнец, камбана); бия (камбана); звъня, звънвам, позвънявам; давам сигнал със звънец; to ~ the bell позвънявам; прен. успявам, спечелвам; to ~ a peal бия (с) всичките камбани; 2. звънтя; удрям, за да звънне (монета и пр.); звуча; to ~ true/false 1) звъня като истинска/фалшива (за монета); 2) звуча правилно/ неправилно, звуча искрено/неискрено; his words still ~ in my ears/heart още чувам/помня думите му; З. ехтя, еча, кънтя, прокънтявам (и прен.) (with); the world rang with his praises славата му се носеше из целия свят; 4. буча, пищя (за уши); 5. позвънявам, извиквам по телефона (обик. с up); it ~s a bell звучи ми познато, напомня ми нещо; ring back обаждам се по телефона (на някой, който ме е тьрсил); обаждам се пак; ring around обаждам се по телефона на различни хора;ring down театр. свалям (завеса); падам (за завеса); to ~ down the curtain on s.th. слагам край на нещо, обявявам нещо за приключено; ring for извиквам с позвъняване, позвънявам за; ring in обявявам идването на (нещо, никого) с камбани; to ~ in the New Year възвестявам с камбанен звън настъпването на Новата година; ring off затварям телефона; свършвам разговора (по телефон); the telephone rang off прекъснаха връзката; ring out 1) прозвучавам; отеквам; прокънтявам; 2) изпращам с камбанен звън (старата година и пр.); ring round ring around; ring up 1) театр. давам сигнал за вдигане (на завесата); вдигам (завеса); to ~ up the curtain on s.th. бележа началото на, откривам (нова епоха и пр.); 2) позвънявам, обаждам се/повиквам по телефона; З) отбелязвам (сума) на каса. [ri¤] n 1. звън; звънтене, звънтеж; there's a ~ at the door звъни се; I recognized his ~ познах ro по начина, по който звъни; two ~s for звънете два пъти за; 2. звук; звънливост; звучене; ~s of laughter звънлив смях; З. повикване по телефона; to give s.o. a ~ позвънявам/обаждам се на някого; 4. звън на църковни камбани; 5. прен. ефект, впечатление; звучене; it has the ~ of truth звучи правдоподобно; melancholy ~ тъжно впечатление/звучене; it has a familiar ~ звучи ми познато.

ring dance

- ['ri¤,da:ns] round dance.

ring-bark

- ['ri¤ba:k] v изрязвам кръг в кората (на) (дьрво).

ring-bone

- ['ri¤boun] n вет. нарастък на надкопитната става на кон.

ring-dove

- ['ri¤dлv] n зоол. гривяк (Columbia palumbus).

ring-finger

- ['ri¤fi¤gъ] n безименен пръст.

ring-mail

- ['ri¤meil] n ризница, броня.

ring-neck

- ['ri¤nek] n птица/змия с пръстен на шията.

ring-road

- ['ri¤roud] n околовръстно шосе.

ring-shaped

- ['ri¤sheipt] а пръстеновиден.

ring-tail

- ['ri¤teil] n 1. зоол. женската на полския блатар; 2. ам. racoon; З. мор. вид малко платно.

ringed

- ['ri¤d] a 1. с пръстен; опръстенен; 2. отбелязан/заграден с кръг.

ringent

- ['rindjъnt] а бот. широко разтворен.

ringer

- ['ri¤ъ] n 1. халка (за мятане при игра); 2. човек, който опръстенява птици; З. лов. лисица, която бяга в кръг; 4. ам. двойник; dead ~ for същински двойник на; 5. ам. sl. измамник; кон/състезател и пр., чиито качества са невярно съобщени. ['ri¤ъ] n 1. звънар; 2. връв за дърпане на звънец.

ringing

- ['ri¤i¤] а 1. звънлив, еклив; звучен; 2. отекващ, резониращ; З. ам. решителен, единодушен.

ringleader

- ['ri¤li:dъ] n неодобр. главатар, водач, тартор; подстрекател.

ringlet

- ['ri¤lit] n 1. пръстенче; 2. къдрица, букла.

ringmaster

- ['ri¤ma:stъ] n ръководител на цирково представление.

ringside

- ['ri¤said] n 1. предни места в цирк/боксов ринг; 2. attr преден (за място).

ringworm

- ['ri¤wъ:m] n мед. тения; трихофития.

rink

- [ri¤k] n 1. (закрита) пързалка за кънки/хокей; 2. място за каране на летни кънки. [ri¤k] v пързалям се (на кьнки и пр.).

rinse

- [rins] v 1. плакна, изплаквам (често с out); 2. оцветявам (коса) с лосион; З. to ~ down преглътвам (храна) с помощта на питие. [rins] n 1. изплакване; to give s.th. a ~ изплаквам нещо; 2. лосион за оцветяване на коса.

rinsings

- ['rinsi¤z] n pl 1. помия; 2. остатъци; З. утайка.

riot

- [raiъt] n 1. бунт, метеж; размирица; the R. Act закон против нарушителите на обществения ред (в Англия); to read the R. Act 1) предупреждавам тълпа да се разпръсне; 2) прен. чета конско евангелие, мъмря най-строго; ~ squad/police полицейско отделение за борба с размирици; 2. шумна веселба; to run ~ 1) разлудувам се, лудувам; 2) раста буйно; З) разпалвам се (за вьображение); З. разг. нещо много смешно; ужасно смешен човек; прен. комедия; фурор; 4. изблик; буен растеж; изобилие от ярки цветове, богатство на цветове; ~ of colour пищна/пъстра картина; to indulge in a ~ of emotion давам пълна свобода на чувствата си; 5. ост. разврат. [raiъt] v 1. бунтувам се; участвувам в бунт; 2. веселя се шумно; вдигам врява; държа се разюздано; нарушавам обществения ред; З. живея разюздано/безпътно; 4. to ~ away пропилявам (пари и пр.); 5. to ~ in отдавам се страстно/всецяло на; наслаждавам се на, много обичам.

rioter

- ['raiъtъ] n 1. бунтовник, размирник, нарушител на обществения ред; 2. гуляйджия; разюздан човек.

riotous

- ['raiъtъs] а 1. буен, бурен; безреден; 2. бунтовен, разбунтуван; размирен; З. необуздан, невъздържан, шумен; 4. разюздан; безчинен; разгулен; 5. избуял, пищен; 6. разг. много смешен.

rip

- [rip] v (-pp-) 1. разпарям (се), разкъсвам (се), съдирам (се), раздирам (се); to ~ open скъсвам; разкъсвам, разпарям; 2. цепя/режа (дьрво) по дължина; З. свалям/махам керемиди и пр. от (покрив); 4. препускам; втурвам се (into); карам с пълна скорост; to let her/it ~ карам кола и пр. с пълна скорост; to let things ~ оставям работите да се развиват сами; изпускам контрол; не се меся; to let o.'s anger ~ давам воля на гнева си; 5. ам. удрям шумно; rip away махам; смъквам; rip down 1) скъсвам; 2) свалям; rip into 1) врязвам се в; 2) нападам свирепо (и прен.); rip off 1) откъсвам; 2) смъквам (маска); З) sl. отмъквам, задигам, свивам; ограбвам; rip out 1) отпарям (подплата и пр.); 2) измъквам; изтръгвам; З) премахвам, унищожавам; 4) разг. пускам, изпускам (ругатня и пр.); rip up 1) разкъсвам, накъсвам; 2) разпарям; разплитам; З) разкъртвам (пьт и пр.); 4) пренебрегвам без колебание (спогодба и пр.); 5) прен. разчовърквам, разчоплям, разпалвам (стара кавга и np.). [rip] n цепка; цепване; съдрано място. [rip] n бързей; обратно течение; бурно море. [rip] n разг. 1. кранта; 2. развратник, коцкар; пропаднал тип; З. ненужна/негодна вещ.

rip Van Winkle

- [,ripvaen'wi¤kl] n човек, изостанал от времето си.

rip current

- ['rip,kлrъnt] n силно насрещно течение (откьм брега).

rip-cord

- ['ripkЈ:d] n ав. шнур за отваряне на парашут/на мех на балон.

rip-roaring

- ['rip,rЈ:ri¤] а разг. шумен, буен.

riparian

- [rai'pЁъriъn] книж. 1. а крайречен; на речен бряг; ~ rights права над земя край река; 2. п собственик на земя край река.

ripe

- [raip] а 1. (у)зрял (за плод, сирене и пр.); ~ lips устни като череши; 2. зрял, опитен; ~ old age дълбока старост; of ~r years по-възрастен, възмъжал; З. назрял, готов (for); opportunity ~ to be seized възможност, която само чака да се възползуваш от нея; 4. sl. много смешен/забавен; 5. sl. нецензурен; 6. sl. пиян. [raip] ripen.

ripen

- ['raipn] v 1. узрявам; правя/оставям да узрее; 2. cъзрявам; to ~ into manhood възмъжавам.

riposte

- [ri'poust] n 1. фехт. рипост; 2. прен. бърз контраудар/отговор. [ri'poust] v 1. фехт. парирам удар; 2. прен. отговарям на удара с удар.

ripper

- ['ripъ] n 1. инструмент за сваляне на керемиди; 2. ripsaw; З. ост. sl. чудо човек/нещо/момиче; 4. жесток убиец (често психопат).

ripping

- ['ripi¤] a, adv чудесен, чудо, екстра.

ripple

- [ripl] n гребен (за лен). [ripl] v разчесвам (лен). [ripl] n 1. вълничка; леко вълнение, накъдряне (на водна и пр. повьрхност.); леки вълни (на коса); 2. ромон; ~ of laughter лек/звънлив/сребрист смях; ~ of applause откъслечни аплодисменти; З. ам. малък бързей; 4. вълнообразна ивица (на пяськ и пр.) (и ~ mark). [ripl] v 1. вълнувам (се) леко, накъдрям (се); 2. ромоля; З. лея се звънливо (за смях и пр.); 4. падам на меки гънки/вълни.

ripply

- ['ripli] а леко развълнуван; леко накъдрен.

riprap

- ['ripraep] n стр. трошляк, отсевки.

ripsaw

- ['ripsЈ:] n трион за разрязване по дължина.

ripsnorter

- ['ripsnЈ:tъ] n 1. енергичен човек, хала, юначага; 2. нещо много здраво/яко/бързо; З. екстра/чудо човек/нещо.

riptide

- ['riptaid] rip current.

ripuarian

- [ripju'Ёъriъn] а ист. рипуарски.

rise

- [raiz] v (rose ['rouz]; risen ['rizn]) 1.издигам се; вдигам се; извишавам се; 2. прен. издигам се; to ~ to greatness ставам велик; to ~ to wealth забогатявам; to ~ in the world издигам се, правя кариера; to ~ to be a general издигам се/стигам до генералски чин; З. ставам (и сутрин); надигам се; изправям се (на крака); 4. възкръсвам (from the dead/the grave от мъртвите/от гроба); 5. изгрявам; dawn ~s зазорява се; 6. закривам се (за заседание, парламент и пр.); 7. излизам (за цирей и пр.); 8. извирам (за река); прииждам; 9. надигам се, излизам (за вятьр и пр.); започвам да се вълнувам (за море); идвам (за прилив); 10. издигам се, нараствам, раста (за глас, интерес, надежда и пр.); покачвам се, вдигам се (за цени, температура и пр.); увеличавам се; повдигам се (за настроение и пр.); her colour rose тя пламна, изчерви се; tears rose in her eyes в очите и бликнаха сълзи; 11. вдигам се, кипвам, втасвам (за тесто и пр.); 12. възниквам, зараждам се, пораждам се; появявам се; to ~ to view появявам се (пред погледа); 13. въставам, (раз)бунтувам се (against); 14. лов. вдигам се (за дивеч); вдигам (дивеч, риба); 15. мор. забелязвам (кораб и пр.) на хоризонта; 16. ряд. ставам, случвам се; rise above прен. издигам се над (дребни чувства и пр.); rise to 1) показвам се достоен/годен да се справя с; to ~ to the occasion достойно се справям с положението, доказвам, че съм на висотата на положението; I can't ~ to it нямам сили/възможност/средства да го направя; 2) аплодирам, откликвам на (актьор и пр.). [raiz] n 1. издигане (и прен.); изкачване; възход; ~ to power идване на власт; 2. покачване, увеличение, повишаване, повишение; нарастване; prices are on the ~ цените се покачват; З. изкачване; нанагорнище; възвишение, хълм; 4. произход, начало; to have/take o.'s ~ in/from произлизам/произхождам/възниквам от; to give ~ to предизвиквам, пораждам; 5. извор (на река); the river has its ~ in реката извира от; 6. кълване (на риба); there was not a sign of a ~ нищо не клъвна; without getting a ~ без нищо да клъвне (на въдицата ми); 7. тех. стрелка (на свод, дьга); 8. тех. провисване (на проводник); 9. изтъняване, коничност (на ствол, обла греда); 10. арх. височина (на стьпало и пр.); 11. геол. въстание (на пласт); наклон; to get/take a ~ out of s.o. предизвиквам някого; карам някого да избухне/да се издаде; at ~ of day/sun призори.

risen

- [] вж. rise1 .

riser

- ['raizъ] n 1. човек, който става; early ~ ранобудник; 2. стр. стойка, стълб; З. вертикална/възходяща тръба; 4. жп. възглавница; 5. метал. мъртва глава; 6. ам. театр. подвижен подиум.

risibility

- [rizi'biliti] n склонност/способност да се смеем.

risible

- ['rizibl] а 1. склонен/способен да се смее; 2. свързан със смеха; влизащ в действие при смях (за мускул); the ~ faculty способността да се смеем; З. ряд. смешен.

rising

- ['raizi¤] а 1. изгряващ; 2. издигащ се, напредващ; the ~ generation младото/подрастващото поколение; З. нанагорен; 4. фон. възходящ (за двугласна, интонация); 5. нарастващ, надигащ се (за чувство и пр.); увеличаващ се, покачващ се, растящ; 6. наближаващ (дадена вьзраст, брой); to be ~ twenty наближавам двайсетте; ~ ten thousand към десет хиляди. ['raizi¤] n 1. изгрев, изгряване; 2. ставане; З. закриване (на сесия и пр.); 4. въстание, бунт; 5. възвишение; 6. прен. издигане; 7. увеличение, повишение; 8. възкресение.

risk

- [risk] n 1. риск, опасност; at the ~ of, at ~ to с риск на/да; at ~ изложен на опасност; at o.'s own ~ на собствена отговорност, за своя сметка; to run/take ~s/a ~ рискувам, излагам се на опасност; to run/take the/a ~ of (с ger) рискувам да, има опасност да; 2. сума на застраховка; застрахован човек/имот; вид на застраховка; war ~ (insurance) ам. застраховка срещу военни щети; to be a good/poor ~ (for insurance) 1) изгоден/неизгоден съм за застраховане (за имот); 2) здрав/болнав съм. [risk] v рискувам, излагам се на риск/опасност (с ger да); решавам се; to ~ s.o.'s anger рискувам да ядосам някого, решавам се (да направя нещо), въпреки че знам, че ще ядосам някого; to ~ defeat/loss рискувам да бъда победен/да загубя; I'll ~ it ще рискувам.

risky

- ['riski] а 1. рискован, опасен; несигурен; 2. risque?.

risotto

- [ri'zЈtou] n um. готв. ризото.

risque

- ['riskei] a фp. малко неприличен/нецензурен.

rissole

- ['risoul] n кюфте.

rite

- [rait] n 1. ритуал(и), обред, церемония; 2. цьрк. обред, литургия; ~ of passage църковен обред при преминаване в ново състояние (юношество, брак, смьрт); З. attr ритуален, обреден.

ritual

- [ri'tjuъl] rite.

ritualism

- ['ritjuъlizm] n ритуалност, обредност; прекалено спазване на обредите.

ritualistic

- [,ritjuъ'listik] а ритуален, обреден; спазващ ритуала.

ritualize

- ['ritjuъlaiz] v 1. придавам ритуален характер на, превръщам в ритуал; налагам ритуал на; 2. спазвам/извършвам обред/ритуал; З. развивам (у някого) чувство за обредност.

ritzy

- ['ritsi] a sl. луксозен, елегантен; шикозен; снобски.

rivage

- ['raividj] n поет. бряг.

rival

- [raivl] n 1. съперник; конкурент; 2. attr конкурентен; конкуриращ; ~ firm фирма конкурент. [raivl] v (-ll-) 1. съпернича на/с; конкурирам; равен съм на; сравнявам се с; 2. ост. съперници сме, съперничим си.

rivalry

- ['raivlri] n съперничество; конкуренция; съревнование, надпpевара.

rive

- [raiv] v (rived [raivd]; riven ['rivn], rived) 1. поет. разцепвам (се), разкъсвам (се); отцепвам, откъсвам, отскубвам (и с off, away); heart riven by grief разкъсано от мъка сърце; 2. тех. разцепвам (се), разпуквам (се).

rivel

- [rivl] v (-ll-) ост. сбръчквам (се), съсухрям (се).

river

- ['rivъ] n 1. река; поток (и прен.); the R. Thames, aм. the Thames R. река Темза; 2. attr речен; to sell down the ~ sl. измамвам, предавам; to be up the ~ ам. sl. в затвора съм; to send up the ~ aм. sl. осъждам на затвор, пращам в затвора.

river-basin

- ['rivъbeisn] n басейн на река.

river-bed

- ['rivъbed] n корито на река.

river-head

- ['rivъhed] n извор(и) на река.

river-horse

- ['rivъhЈ:s] n хипопотам, речен кон.

riverhank

- ['rivъbae¤k] n речен бряг.

riverine

- ['rivъrain] а (край)речен.

riverside

- ['rivъsaid] n 1. бряг на река; 2. attr крайречен.

rivet

- ['rivit] n тех. нит. ['rivit] v 1. тех. занитвам; 2. прен. приковавам (внимание, поглед и пр.) (on); to ~ to the spot/ground приковавам на място.

riviere

- ['riviЁъ] n фр. огърлица (обик. от няколко реда).

rivulet

- ['rivjulit] n рекичка, поточе, ручейче.

roach

- [routsh] n (pl без изменение) вид шаран (Rulilus rulilus); Ї as sound as a ~ здрав като бик. [routsh] n ам. 1. хлебарка; 2. фас от цигара (обик. с марихуана). [routsh] n мор. извивка на долната част на корабно платно.

road

- [roud] n 1. път (и прен.); шосе; улица; платно на улица; on the ~ на път; to be on the ~ 1) на път съм, пътувам; 2) търговски пътник съм; на обиколка съм (за тьрговски пьтник); rule of the ~ правила/правилник за движението; to travel/go by ~ пътувам с кола и пр. (не с влак); to take the ~ тръгвам, потеглям, отпътувам; to take to the ~ ставам скитник; ост. ставам разбойник; to be in s.o.'s ~/in the ~ разг. преча някому; get out of the/my ~ разг. махни се, не ми пречи; royal ~ to прен. лесен път към; ~ up! пътят ~ затворен! (порaди поправка); one for the ~ разг. последна чашка преди тръгване; 2. мин. галерия, щрек; З. ам. разг. влак, жп линия; 4. рl мор. рейд. [roud] v проследявам (дивеч) по миризмата (за куче).

road block

- ['roud,blЈk] n барикада на път; барикада от коли и пр.(при преследване на престьпник и пр.); нещо, което препречва пътя (и прен.).

road gang

- ['roud,gae¤] n ам. работници/затворници, които строят/поправят пътищата.

road metal

- ['roud,metl] n стр. трошляк.

road runner

- ['roud,rлnъ] n вид сев.-ам. кукувица (Geoсоссух californianus).

road sense

- ['roud,sens] n умение да се движа/да карам по улица и пр.

road show

- ['roud,shou] n представление на пътуващ театър.

road test

- ['roud,test] n 1. изпробване на автомобил на шосе; 2. шофьорски изпит на шосе. ['roud,test] v 1. изпробвам (автомобил) на шосе; 2. проверявам (кандидат за шофьор) на шосе.

road-book

- ['roudbuk] n справочник/пътеводител за автомобилисти.

road-hog

- ['roudhЈg] n човек, който кара лудо и опасно.

road-holding

- ['roudhouldi¤] n авт. стабилност, издръжливост.

road-house

- ['roudhaus] n ресторант/бар край шосе.

roadability

- [roudъ'biliti] n авт. способност да се движи добре по всякакъв път; добра федерация.

roadbed

- ['roudbed] n пътно платно; легло на жп линия.

roadman

- ['roudmъn] n (pl -men) работник по поддържане на пътищата.

roadmanship

- ['roudmъnship] n умение да се кара правилно (кола и пр.).

roadside

- ['roudsaid] n 1. място край пътя; by the ~ край пътя; 2. attr крайпътен; намиращ се/растящ край пътя.

roadstead

- ['roudsted] n мор. рейд.

roadster

- ['roudstъ] n 1. малък открит спортен автомобил; 2. кон/колело за дълги пътувания; З. товарен кон; 4. лека двуколка; 5. скитник.

roadway

- ['roudwei] n 1. път; 2. платно на улица/мост и пр.

roadwork

- ['roudwъ:k] n ам. сп. дълго бягане (като тренировка).

roadworks

- ['roudwъ:ks] n pl строеж и поправка на пътища, пътни строежи.

roadworthy

- ['roudwъ:i] а годен, използваем (за превозно средство).

roam

- [roum] v скитам (се), бродя (about); блуждая; преброждам. [roum] n скитане, бродене.

roan

- [roun] I. а пъстър, шарен, дорест; II. п 1. кон/ крава с пъстър косъм; 2. мека агнешка кожа (за подвьрзия и пр.).

roar

- [rЈ:] v 1. рева, изревавам; викам; 2. буча, фуча (за огьн, вятьр, море и пр.); тътна; to ~ by профучавам (за кола и пр.); to ~ off тръгвам с трясък; изфучавам (за кола и пр.); З. рева, викам, изревавам; крясвам (at на); смея се гръмогласно; to ~ out a song изпявам гръмогласно; to ~ out an order изкомандувам гръмогласно; to ~ s.o. down заглушавам някого, принуждавам някого с викове да млъкне; 4. вет. хъркам (за кон). [rЈ:] n 1. рев, изреваване; викане; 2. бучене; тътен, тътнеж; силен шум; З. гръмогласен вик/смях; to set in a ~ карам да избухне в смях; everything went with a ~ всичко мина с огромен успех/отлично.

roarer

- ['rЈ:гъ] n текнефес кон.

roaring

- ['rЈ:ri¤] а 1. шумен; гръмогласен; 2. буен; бурен; З. оживен (за тьрговия и пр.); отличен; прен. кипящ; in ~ health в отлично здраве; the ~ game curling. ['rЈ:ri¤] adv разг. ужасно, страшно.

roast

- [roust] v 1. пека (се), изпичам (се); грея се, препичам се; to be simply ~ing умирам/завирам от горещина; 2. метал. пържа (руда); калцирам, изпичам; З. разг. подигравам, закачам; 4. ам. критикувам остро. [roust] n 1. печено (месо); парче месо за печене; 2. печене; З. ам. излет, на който се пече месо; 4. ам. разг. жестока критика; to cry ~ meat хваля се с късмета си.

roast-beef

- ['roustbi:f] n готв. ростбиф, печено говеждо.

roaster

- ['roustъ] n 1. пещ за печене на месо; 2. долапче за печене на кафе; З. прасенце/пиле и пр., подходящо за печене; 4. много горещ ден; 5. метал. пещ за пържене на руда.

roasting

- ['rousti¤] n 1. печене; 2. разг. прен. калай; подигравки; to give s.o. a good ~ здравата наругавам/подигравам някого.

roasting-jack

- ['rousti¤djaek] n въртящ се шиш за печене на месо.

rob

- [rЈb] v (-bb-) ограбвам, грабя, обирам; отнемам (of); извършвам кражба/грабеж; to ~ Peter to pay Paul ограбвам един, за да задоволя друг.

robber

- ['rЈbъ] n разбойник; грабител; крадец; обирник.

robbery

- ['rЈbъri] n грабеж, обир, кражба; разбойничество; обирничество; daylight ~ разг. пладнешки обир; чисто обирничество/експлоатация.

robe

- [roub] n 1. широка горна дреха, роба, пеньоар; 2. официална/вечерна рокля; З. дълга бебешка рокличка; 4. рl одежди; 5. поет. одежда, мантия, одеяние; 6. ам. кожена/вълнена покривка за краката (при пьтуване); the (long) ~ съдийската професия/съсловие, съдиите. [roub] v обличам (се); слагам одеждите си.

robe-de-chambre

- [rЈbdъ'sha:mbr] n фр. домашна роба.

robin

- ['rЈbin] n зоол. 1. червеношийка (и ~ redbreast) (Erithacus rubecola); 2. ам. червеногуш дрозд (Turdus migratorius).

robin Goodfellow

- ['rЈbin'gudfelou] n палав дух от англ. народни приказки.

robin Hood

- ['rЈbin'hud] n легендарен средновековен герой от англ. балади и приказки.

roborant

- ['rЈbъrъnt] мед. 1. а усилващ; 2. п лекарство за усилване, усилващо лекарство.

robot

- ['roubЈt] n 1. робот, автомат (и прен.); 2. attr автоматичен; ~ bomb реактивен снаряд; ~ pilot ав. автопилот.

robotize

- ['rЈbъtaiz] v ам. 1. автоматизирам; 2. превръщам (някого) в робот.

robust

- [rou'bлst] а 1. як, здрав, силен (и прен.); 2. здрав (за дисциплина); З. енергичен, жив, укрепващ (за упражнение и пр.); тежък, изискващ усилие (за труд); 4. ясен, бистър (за ум); 5. ам. силен (за кафе, вино); 6. ам. грубоват (за хумор и пр.).

robustious

- [rЈ'bлstshъs] а 1. самоуверен, нахакан; 2. шумен; З. ост. robust.

roc

- [rЈk] n гигантска птица от ориенталските приказки.

rocaille

- [rou'kai] n фр. изк. украса, наподобяваща миди и пр., характерна за стила рококо.

rocambole

- ['rЈkъmboul] n бот. рокамбол (Allium scorodoprasum).

rochet

- ['rЈtshit] n цьрк. бяла ленена владишка/игуменска одежда.

rock

- [rЈk] n 1. скала, канара; камък; the R. Гибралтар; dwelling cut in the ~ скално жилище; to run upon the ~s 1) блъскам се/разбивам се в скалите; 2) прен. претърпявам неуспех; to see ~s ahead 1) мор. виждам (опасни) cкали напред; 2) прен. виждам опасност/пречки/затруднения; 2. ам. камък, камъче; З. опора, спасение; R.of Ages Исус Христос; 4. твърд захарен бонбон, карамел (вьв форма на прьчка) (обик. в сьчет.); 5. ам. sl. диамант; скъпоценен камък; 6. ам. sl често рl пара, пари, мангизи; 7. ~-dove; 8. ~-fish; 9. Plymouth Rock; on the ~s разг. 1) съвсем без пари, загазил, фалирал; 2) в криза (за брак и пр.); З) сервиран с кубчета лед (за питие). [rЈk] v 1. люлея (се), клатя (се), люшкам (се); олюлявам се; разтърсвам (се); разклащам (се); to ~ to sleep приспивам (с люлеене); ~ed in hopes приспан с надежди; to ~ the boat прен. създавам опасно положение; 2. зашеметявам; замайвам (и прен.); З. sl. смайвам, стряскам; 4. танцувам рок. [rЈk] n 1. люлеене, клатене, люшкане; 2. rock-androll. [rЈk] n хурка.

rock and rye

- [rЈkъn'rai] n вид американско уиски.

rock fever

- ['rЈk,fi:vъ] n мед. малтийска треска.

rock tripe

- ['rЈk,traip] n вид ядивен лишей от рода Umbilicaria.

rock wool

- ['rЈkwul] n вид изолационен материал.

rock-and-roll

- [rЈkъn'roul] n рок(ендрол).

rock-bottom

- ['rЈkbЈtm] n 1. най-ниско ниво; 2. attr найнисък (за цена и пр.).

rock-bound

- ['rЈkbaund] а заграден от cкали; скалист.

rock-cake

- ['rЈkkeik] n твърда курабия със стафиди.

rock-candy

- ['rЈkkaendi] rock1 4.

rock-cork

- ['rЈkkЈ:k] n минер. вид азбест.

rock-crystal

- ['rЈkkristl] n минер. прозрачен кварц.

rock-dove

- ['rЈkdлv] n див/скален гьлъб (Columba livia).

rock-fall

- ['rЈkfЈ:l] n свличане на камъни; свлечени камъни.

rock-fish

- ['rЈkfish] n риба, която се крие в скалите.

rock-garden

- ['rЈkga:dn] rockery.

rock-hewn

- ['rЈkhju:n] а издялан в скала/камък.

rock-n-roll

- [] rock-and-roll.

rock-oil

- ['rЈkЈil] n нефт.

rock-pigeon

- ['rЈkpidjъn] rock-dove.

rock-ribbed

- ['rЈkribd] a 1. поддържан от/съдържащ скални пластове; 2. ам. твърд, неотстъпчив.

rock-rose

- ['rЈkrouz] n бот. желтак (Cistus, Helianthemum).

rock-salt

- ['rЈksЈ:lt] n каменна сол.

rock-snake

- ['rЈksneik] n зоол. питон.

rock-sucker

- ['rЈksлkъ] lamprey.

rock-tar

- ['rЈkta:] rock-oil.

rock-work

- ['rЈkwъ:k] n 1. rockery; 2. катерене по скали, алпинизъм; З. арх. зидария, наподобяваща камък.

rockabilly

- ['rЈkъ,bili] n ам. вид поп-музика.

rockaway

- ['rЈkъwei] n ам. ост. вид карета.

rocker

- ['rЈkъ] n 1. стол люлка; 2. pl кънки с извито острие; З. тех. балансьор, кобилица; кулиса; мотовилка; 4. люлеещо се конче и пр. (играчка); 5. мин. корито за промиване на злато; off o.'s ~ смахнат, луд; to go off o.'s ~ побърквам се.

rockery

- ['rЈkъri] n алпинеум.

rocket

- ['rЈkit] n 1. ракета; ракетен двигател; 2. sl. остро мъмрене, скастряне; З. attr ракетен, реактивен; ~ propulsion (движение с помощта на) ракетен двигател. ['rЈkit] v 1. обстрелвам с ракети; 2. излитам право нагоре; стрелвам се нагоре/напред; политам като стрела; З. разг. повишавам се рязко (за цени и пр.); издигам се много бързо (за човек). ['rЈkit] n бот. 1. вечерница (Hesperis matronalis); 2. вид кръстоцветно растение, използувано като салата (Eruca sativa).

rocketeer

- [,rЈkъ'tiъ] n 1. специалист по ракетна техника; 2. човек, който изстрелва/пилотира ракета.

rocketry

- ['rЈkitri] n ракетна техника.

rocking-chair

- ['rЈki¤tshЁъ] n стол люлка.

rocking-horse

- ['rЈki¤hЈ:s] n детско конче люлка.

rocky

- ['rЈki] а 1. скалист, каменист; the R. Mountains, the Rockies Скалистите планини; 2. твърд, неотстъпчив; коравосърдечен; корав, нечувствителен; З. опасен, труден. ['rЈki] а разг. 1. несигурен, колеблив, нестабилен; замаян; 2. пийнал; махмурлия.

rococo

- [rъ'koukou] а, n (в) стил рококо.

rod

- [rЈd] n 1. пръчка, прът; вейка; 2. бой с пръчки, наказание; З. жезъл; 4. въдичарски прът; въдичар; 5. мярка за дължина (около 5 м); 6. тех. щанга, лост; бутален прът; теглич; мотовилка; 7. анат. пръчица (в ретината), 8. (пръчковиден) бацил; 9. sl. револвер; пистолет; 10. sl. пенис; 11. библ. племе, род; to kiss the ~ безропотно понасям бой/ наказание; to have a ~ in pickle for s.o. имам зъб на някого, каня се да накажа/отмъстя на някого; to make a ~ for o.'s own back сам си навличам беля; to ride the ~s ам. sl. пътувам под жп вагон.

rode

- [] вж. ride .

rodent

- ['roudnt] n зоол. гризач; ~ officer работник в службата за борба с гризачи. ['roudnt] а мед. гризещ, разяждащ.

rodeo

- ['roudiou] n 1. събиране/подбиране на говеда за дамгосване; място, където се събират говеда за дамгосване; 2. каубойски състезания, родео.

rodman

- ['rЈdmъn] n (pl -men) въдичар.

rodomontade

- [,roudъmЈn'teid] n 1. самохвалство; 2. attr пълен със самохвалство. [,roudъmЈn'teid] v хваля се, перча се.

roe

- [rou] n сърна (Capreolus capreolus) (и ~ deer). [rou] n 1. хайвер (и hard ~ ); 2. мляко (на мьжка риба) (и soft ~).

roe-stone

- ['roustoun] n минер. оолит.

roebuck

- ['roubлk] n сръндак, сърнец.

roentgen

- ['rъ:ntgъn] n 1. рентген; 2. attr рентгенов.

rogation

- [rou'geishn] n 1. обик. pl цьрк. литания; 2. ист. предлагане на закон за одобрение от народа; закон, предложен за одобрение.

rogation flower

- [rou'geishn,flauъ] n бот. вид телчарка (Polygala).

roger

- ['гЈdjъ] int 1. радиотел. прието! (за сьобщение); 2. sl. дадено! съгласен съм.

rogue

- [roug] n 1. мошеник, измамник; ~s' gallery полицейски архив от снимки на престъпници; ~s' march музика, с която се изгонва провинил се войник; 2. шег. пакостник, немирник, калпазанин, дявол; З. див самец, който живее отделно от стадото (слон и пр.); 4. биол. отклоняващ се от вида екземпляр/вариант/организъм; 5. плашлив кон; 6. мрачен/свиреп човек; 7. бот. бурен; 8. attr свиреп, зъл, подивял (за животно). [roug] v 1. биол. отстранявам отклоняващи се от вида екземпляри/бурени; 2. мамя, измамвам; живея мошенически.

roguery

- ['rougъri] n 1. мошеничество, измама; 2. немирство, пакостничество, дяволия.

roguish

- ['rougish] а 1. мошенически, измамнически; 2. дяволит, закачлив; пакостлив.

roil

- [rЈil] v 1. мътя, размътвам; 2. дразня, досаждам (на).

roily

- ['rЈili] а 1. мътен, размътен; 2. раздразнен.

roister

- ['rЈistъ] v 1. вдигам шум/врява/гюрултия; веселя се шумно; лудувам; гуляя; 2. перча се.

roisterer

- ['rЈistъrъ] n 1. гуляйджия; веселяк; 2. перчо.

roistering

- ['rЈistъri¤] а 1. шумен; весел; гуляйджийски; 2. наперен.

role

- [roul] n фр. роля. [roul] role.

roll

- [roul] n 1. свитък; руло (и фризура); ролка; топ (плат и пр.); вълмо; топчица (масло и пр.); 2. тех. барабан, ролка; валяк; З. кифла; малка франзела; руло; 4. списък; регистър; летопис; каталог; Master of the R.s началник на държавния архив; ~ of honour списък на загиналите за родината; to strike off the ~ зачерквам от списъка на адвокатите (порaди нечестност и пр.); to call the ~ извиквам/ проверявам по списък; 5. арх. спирала на йонийска колона; 6. подвит край (на яка и пр.); 7. ек, ехтене, тътен, тътнеж; 8. непрекъснато биене на барабан; 9. клатушкане, (бордово) клатене; наклоняване; 10. търкаляне; олюляваща се походка; 11. цилиндрична кутия (за документи и пр.); 12. възвишения; вълнообразни очертания; 13. ам. sl. пачка банкноти; спестени пари; 14. ав. двойно преобръщане през крило. [roul] v 1. търкалям (се), (из)търкулвам (се); (се); овалвам (се); heads will ~ прен. ще има да се търкалят глави, ще има строги наказания; 2.въртя (се), навивам (се), завивам (се), увивам (се), свивам (се); запрятам (рькави и пр.); З. въртя (очи); въртя се (за очи); блещя се; 4. клатя (се), клатушкам (се), люшкам (се); клатя се като вървя (и to ~ in o.'s gait); 5. тека (за река, време); влача (водите си - за река); нося се бавно, влача се (за облаци); 6. карам/бутам на колела; движа се, пътувам (с кола и пр.); трополя (за кола); 7. вълнувам се, нося големи бавни вълни (за море); простирам се (вълнообразно); 8. еча, ехтя, тътна, гърмя; бия бързо/непрестанно (за барабан, барабан); нося се, разнасям се (за звук); 9. точа (се), разточвам (се); източвам (тесто и пр.); 10. стр. пресовам, изравнявам (пьт и пр.), 11. метал. валцовам; 12. фон. произнасям с вибрации (напр. r); 13. муз. свиря арпежи; 14. ам. sl. претършувам джобовете на, обирам (спящ, пиян човек); 15. ам. започвам; напредвам; задвижвам; let's get ~ing хайде да почвамe; 16. ам. скитам, бродя; to be ~ing in money/wealth много съм богат; to be ~ing in luxury живея в голям разкош; ~ed in one (съединен) в едно; и едното, и другото; saint and philosopher ~ed in one (едновременно) светец и философ; to ~ the wine on o.'s tongue пия виното на малки глътки; to ~ with a punch ам. извивам се, за да избягна силата на удар; to ~ the bones ам. играя на/ хвърлям зарове; roll about 1) разг. забавлявам се; заливам се от смях; 2) въртя (се); roll along 1) движа се, пътувам, напредвам; 2) карам (количка и пр.); roll around идвам, пристигам; roll away 1) заминавам, отдалечавам cе, 2) разсейвам се, разпръсвам се (за мьгла и пр.); З) откарвам (с количка и пр.); roll back 1) оттеглям се (за вьлни, бойна линия и пр.); 2) отбивам, давам отпор на (недоволство и пр.); З) връщам (се) в паметта/съзнанието; 4) ам. връщам (цени) към предишното равнище, намалявам; roll by 1) минавам (с кола и пр.); 2) минавам, тека (за в реме); roll in 1) идвам, пристигам; стичаме се, трупаме се; 2) ам. разг. лягам си; З) гоним се (за вьлни); roll off 1) отпечатвам, извъртявам (на циклостил и пр.); 2) изтъркулвам се, падам; З) развивам се (за кьлбо); 4) изреждам бързо, избърборвам; roll on 1) минавам, тека (за време); търкалям се (за години и пр.); ~ on the day when по-скоро да дойде денят, когато; 2) обувам, навличам (чорапи и пр.); roll out 1) точа, разточвам (тесто и пр.); 2) разстилам (килим, карта); З) изговарям/изричам/ прозвучавам ясно/отчетливо; 4) ам. разг. ставам (сутрин); roll over (пре)обръщам (се); roll round идвам, пристигам; roll up 1) свивам (се) на кълбо; увивам се; свивам; навивам; 2) запрятам; to ~ up o.'s sleeves запрятам ръкави (и прен.); З) трупам (се), натрупвам (се); 4) идвам, пристигам; стичаме се; явявам се (to в); 5) воен. ограждам (неприятел); 6) издигам се на кълба, къдря се (за дим и пр.).

roll-back

- ['roulbaek] n ам. общо намаление на цените.

roll-call

- ['roulkЈ:l] n воен., уч. проверка (на присъствуващите), извикване по списък.

roll-film

- ['roulfilm] n фот. филм.

roll-neck

- ['roulnek] n широка обърнатa яка.

roll-off ferry

- ['roulЈf,feri] n ферибот, от който се разтоварват вагони/камиони и пр.

roll-on

- ['гоulЈn] n ластичен колан без копчета/връзки.

roll-on ferry

- ['roulЈn,feri] n ферибот, на който се разтоварват вагони/камиони и пр.

roll-over

- ['roulouvъ] n преобръщане; прекатурване.

roll-top desk

- ['roultЈp,desk] n бюро с извит сгъваем капак.

rollaway

- ['roulъwei] n сгъваемо/походно легло (и ~ bed).

rolled

- [rould] а листов; валцован; прокатен; ~ gold дубле.

roller

- ['roulъ] n 1. валяк; въртящ се цилиндър; ролка; вал: 2. валцовчик; З. дълга вълна; 4. дълъг навит бинт (и ~ bandage); 5. ролка (за коса); 6. жълтоклюна чавка/гарга (Coracia garrulis); 7. вид канарче.

roller bearing

- ['roulъ,bЁъri¤] n ролков лагер.

roller coaster

- ['roulъ,koustъ] n влакче в увеселителен парк.

roller-skate

- ['roulъskeit] v карам ролкови/летни кънки.

roller-skates

- ['roulъskeits] n pl. ролкови/летни кънки.

roller-towel

- ['rоulъtauъl] n пешкир на ролка.

rollick

- ['rЈlik] v веселя се, лудувам.

rollicking

- ['rЈliki¤] а весел, безгрижен; шумен.

rolling

- ['rouli¤] а 1. хълмист; 2. разг. много богат.

rolling-mill

- ['rouli¤mil] n 1. валцов/прокатен стан/цех; 2. валцова мелница.

rolling-pin

- ['rouli¤pin] n точилка.

rolling-stock

- ['rouli¤stЈk] n 1. жп. подвижен състав; 2. авт. парк.

roly-poly

- ['roulipouli] n 1. вид руло с мармалад; 2. шишко, дундьо (обик. за дете); З. attr шишкав, пълничък.

rom

- [rЈm] n циганин.

romaic

- [rou'meiik] 1. а новогръцки, ромейски; 2. п новогръцки/ромейски език.

romaine

- [rou'mein] aм.= cos1 .

roman

- ['гоumъn] I. a 1. римски; r. alphabet латинска азбука; r. numerals римски цифри; r. letters/type печ. прав светъл шрифт; ~ candle вид фoйерверк; ~ nose орлов нос; ~ holiday 1) (садистично) удоволствие за сметка на другите/на чужд гръб; 2) размирици; 2. католически (и ~ Catholic); II. п 1. римлянин; 2. католик (и ~ Catholic); З. печ. обик. r. прав светъл шрифт.

roman-fleuve

- [rouma:n'flъ:v] n фp. дълъг семеен роман, роман сага.

romance

- [rъ'maens] n 1. лит. рицарски роман; романс (и муз.); 2. любовна история; прен. роман; З. романтика, романтичност; 4. измислица, небивалица. [rъ'maens] v 1. разказвам небивалици, измислям, фантазирам; украсявам разказа си с измислици, преувеличавам; 2. имам/правя любов (с), ухажвам.

romancer

- [rъ'maensъ] n 1. автор на рицарски романи; 2. лъжец фантазьор.

romanes

- ['roumъnes] Romany 2.

romanesque

- [roumъ'nesk] a, n арх. римски (стил).

romanian

- [rou'meiniъn] I. а румънски; II. n 1. румънец; 2. румънски език.

romanic

- [rЈ'maenik] а романски.

romanism

- ['roumъnizm] n често пренебр. католицизъм, католичество.

romanist

- ['roumъnist] n 1. католик; 2. специалист по римско право/история; специалист по романските езици.

romanize

- ['roumъnaiz] v 1. покатоличвам (се), приближавам (се) до догмите на католическата църква; 2. ист. латинизирам; З. пиша с латински букви; печатам с латински шрифт.

romansh

- [rЈ'maensh] а, п реторомански (диалект).

romantic

- [rъ'maentik] I. а романтичен; II. n 1. романтик (писател и пр.); 2. pl романтични чувства/идеи; излияния.

romantically

- [rъ'maentikъli] adv романтично.

romanticism

- [rъ'maentisizm] n романтизъм.

romanticist

- [rъ'maentisist] n романтик.

romanticize

- [rъ'maentisaiz] v 1. пиша/композирам в романтичен стил; придавам романтичен характер (на); 2. романтик съм, държа се като романтик.

romany

- ['rЈmъni] n 1. циганин; the ~ циганите; 2. цигански език; З. attr цигански.

rome

- [roum] n 1. Римската империя; 2. католическата църква; ~ was not built in a day хубавите неща стават бавно; when in ~ do as ~ does/as the Romans do когато си на гости, уважавай обичаите на домакините.

romish

- ['roumish] а пренебр. католически, попcки.

romp

- [rЈmp] v 1. лудувам, палувам; 2. спечелвам/успявам лесно (особ. при сьстезание) (и с in, through); to ~ through o.'s exams вземам си изпитите, без да усетя. [rЈmp] n 1. палаво дете, немирник; ост. лудетина, мъжка Гана; 2. лудория; игра; to have a ~/a game of ~s лудувам; З. разг. лесна победа, лесен успех.

rompers

- ['rЈmpъz] n pl детски гащиризон, ританки.

romping

- ['rЈmpi¤] а палав, буен, луд.

rompish

- ['rЈmpish] romping.

rompy

- ['rЈmpi] romping.

rondeau

- ['rЈndou] n проз. рондо.

rondel

- ['rЈndъl] rondeau.

rondo

- ['rЈndou] n муз. рондо.

rondure

- ['rЈndjъ] n книж. закръгленост.

roneo

- ['rouniou] n циклостил.

rontgen

- [] roentgen.

rood

- [ru:d] n 1. ост. кръст, разпятие; 2. мярка за повърхнина (около 1 декaр).

rood-arch

- ['ru:da:tsh]n арх. свод между кораба и хора.

rood-beam

- ['ru:dbi:m] n арх. греда над входа на олтара (с разпятие).

rood-loft

- ['ru:dlЈft] n арх. галерия над преградата между кораба и хора.

rood-screen

- ['ru:dskri:n] n арх. преграда между кораба и хора.

rood-tree

- ['ru:dtri:] n ост. кръст Христов.

roof

- [ru:f] n 1. покрив; 2. таван (на минна галерия); З. поделен; ~ of the mouth aнaт. (твърдо) небце; ~ of the world висока планина/плато; ~ of heaven небосвод небесен свод; to go through/hit/raise the ~ разг. 1) страшно се ядосвам, вдигам пара; 2) вдигам ужасна врява/къщата на главата си; З) ръкопляскам бурно; that would put the gilded ~ on it то ще бъде вече върхът. [ru:f] v покривам (като) с покрив; слагам покрив на (и с in, over).

roof garden

- ['ru:f,ga:dn] n градина/ресторант на покрив.

roof-tree

- ['ru:ftri:] n стр. главна хоризонтална греда на покрив.

roofer

- ['гu:fъ] n 1. работник, който прави/поправя покриви; 2. разг. благодарствено писмо след гостуване.

roofing

- ['ru:fi¤] n (материал за) покрив.

rooinek

- ['ru:inek] n юж.-афр. нов преселник (особ. англичанин).

rook

- [ruk] n 1. полска врана (Corvus frugilegus); 2. измамник, мошеник (особ. на картu). [ruk] v 1. мамя, измамвам (особ. на картu); 2. разг. прен. скубя, оскубвам (купувач и пр.). [ruk] n шахм. топ, тур.

rookery

- ['rukъri] n 1. място, където се въдят врани; ято врани; 2. колония от пингвини/тюлени и пр.; З. бедняшки къщички; разнебитена бедняшка къща с много обитатели.

rookie

- ['ruki] n sl. новобранец, "заек".

room

- [ru:m] n 1. стая, помещение; 2. pl квартира, апартамент; З. място, (празно) пространство; there is no ~ to turn in/to swing a cat няма накъде да се обърнеш/завъртиш; 4. прен. място, почва, възможност; повод, причина; there is ~ for improvement има още да се желае, може да се подобри; there's no~ for doubt няма (място/причини за) съмнение; 5. ост. пост, служба; in s.o.'s ~ ост. вместо някого; to prefer s.o.'s ~ to his company предпочитам някой да ro няма, предпочитам да не виждам някого; to leave the ~ разг. отивам в тоалетната. [ru:m] v ам. разг. 1. живея, квартирувам (at у, with с); 2. давам квартира/стая на.

roomer

- ['ru:mъ] n квартирант.

rooming house

- ['ru:mi¤,haus] n къща с мебелирани стаи за даване под наем.

roommate

- ['ru:mmeit] n съквартирант.

roomy

- ['ru:mi] а просторен, широк.

roost

- [ru:st] n 1. прът, на който кокошките спят; курник, кокошарник; 2. място за спане; misdeeds/curses come home to ~ лошите дела/клетвите се връщат на този, който ги е извършил/изрекъл; to come home to ~ прибирам се у дома (след странствуване). [ru:st] v 1. лягам си/прибирам се да спя; 2. ам. прибирам за спане. [ru:st] n силен морски прилив.

rooster

- ['ru:stъ] n 1. петел; мъжкият на някои други птици; 2. ам. разг. перко, фукльо.

root

- [ru:t] n 1. корен (и анат., ез., прен.); to take/strike ~, to put down ~s вкоренявам се, пускам корен(и); the ~ of the matter същината на въпроса; ~ and branch напълно, из корен, из основи; to pull up by the ~s изтръгвам с корена, изкоренявам; to pull up o.'s ~s премествам се на ново място/нова работа; започвам нов живот другаде; to put down new ~s установявам се на друго място, започвам нов живот другаде; 2. кореноплодно растение; З. тех. впадина (на резба, зьбно колело); корен (на заварьчен шев); 4. муз. основен тон (на акорд); 5. библ. потомък. [ru:t] v 1. вкоренявам (се); прен. кореня се; 2. внедрявам; firmly/deeply ~ed дълбоко внедрен, дълбок; З. прен. приковавам; to ~ to the ground/spot приковавам на земята/наместо; 4. поет. изтръгвам, отделям (from); 5. to ~ up/out изкоренявам (и прен.). [ru:t] v 1. ровя/рия със зурла; to ~ (about) for търся; 2. to ~ out/up изравям, намирам (и прен.). [ru:t] v ам. обик. с for 1. насърчавам (сьстезател и пр.) с викове; 2. подпомагам, желая успеха (на някого).

root-crop

- ['ru:tkrЈp] n кореноплодно растение.

root-stalk

- ['ru:tstЈ:k] n бот. ризом.

root-stock

- ['ru:tstЈk] n 1. root-stalk; 2. първоначален източник.

rootage

- ['ru:tidj] n 1. вкореняване; 2. бот. коренна система.

rooted

- ['ru:tid] a 1. вкоренен; 2. установен; (дълбоко) внедрен; дълбок.

rooter

- ['ru:tъ] n животно, което рови/рие. ['ru:tъ] n aм. запален привърженик, запалянко.

roothold

- ['ru:thould] n 1. (място за) вкореняване; 2. опора.

rootle

- [ru:tl] root.

rootless

- ['ru:tlis] а без корен (и прен.).

rooty

- ['ru:ti] и 1. пълен с корени; 2. подобен на корен. ['ru:ti] n воен. sl. хляб.

rope

- [roup] n 1. въже; 2. прен. въже, бесилка; З. рl мор. такелаж, корабни въжета; 4. pl въжета (около боксов ринг и пр.); on the ~s 1) вързани един за друг (зa aлпинисти); 2) прен. притиснат до стената, в безизходно положение; 5. плитка, венец (коса, лук и пр.); наниз (от перли и пр.); 6. ам. ласо; 7. луга, лугава/провлачена течност; to know the ~s ориентиран съм (в работа и пр.), познавам си работата; to put s.o. up to the ~s, to show s.o. the ~s ориентирам/въвеждам някого (в работа и пр.); to give s.o. plenty of/enough ~ (to hang himself/and he'll hang himself) давам някому свобода на действие (за да си счупи главата); to be at/come to the end of o.'s ~ разг. изчерпвам/изчерпал съм всичките си сили/възможности, не мога повече, капитулирам; on the high ~ sl. обесен; on the high ~s 1) в повишено нaстроение; 2) надут, наперен. [roup] v 1. завързвам с въже(та); влача с въжета; навързвам (алпинисти) при катерене (и с together); 2. ам. хващам с ласо; З. сп. задържам (кон), за да не спечели състезание; 4. провлачам се (за течност); rope in 1) ограждам с въже(та); 2) разг. прен. хващам, впрягам, въвличам (в работа, в някакво движение и пр.); rope off преграждам с въже(та); rope up завързвам/стягам с въже.

rope-dancer

- ['roupda:nsъ] n въжеиграч.

rope-walk

- ['roupwЈ:k] ropery 1.

rope-walker

- ['roupwЈ:kъ] rope-dancer.

rope-yard

- ['roupja:d] ropery 1.

rope-yarn

- ['roupja:n] n 1. връв/коноп за въжета; 2. прен. дребна работа, дреболия.

ropemanship

- ['roupmъnship] n 1. изкуство на въжеиграч; 2. умение/изкуство на катерач/алпинист.

ropery

- ['roupъri] n 1. въжарска работилница; 2. ост. мошеничество.

ropeway

- ['roupwei] n въжена линия.

ropework

- ['roupwъ:k] n 1. ropery 1.; 2. система от въжета.

ropey

- [] ropy.

ropy

- ['roupi] а 1. провлачен, лугав (за течност); 2. жилест, мускулест; З. sl. долнокачествен.

roquefort

- ['rЈkfЈ:] n (сирене) рокфор (и ~ cheese).

rorqual

- ['rЈ:kwъl] n вид голям кит (род Balaenoptera).

rorty

- ['rЈ:ti] a sl. весел.

rosace

- ['rouseis] n арх. розет(к)а (и прозорец).

rosacean

- [rou'zeishn] а бот. от семейството на розите.

rosaceous

- [rou'zeishъs] rosacean.

rosarian

- [rъ'zЁъriъn] n 1. човек, който отглежда рози; 2. църк. монах розарианец.

rosarium

- [rъ'zЁъriъm] n розариум, розова градина.

rosary

- ['rouzъri] n 1. rosarium; 2. цьрк. молитвена броеница; (серия) молитви.

rose

- [rouz] n 1. роза; 2. розов цвят, розово; old ~ тьмнорозово; З. розет(к)а (и ел., арх.); 4. сито (на лейка, душ); разпръсквач; пулверизатор; 5. (изрязване на) диамант (като) розетка; 6. разг. the ~ червен вятър (болест); it is not all ~s не e толкова лесно; to gather life's ~s търся удоволствията в живота, наслаждавам се на живота; life is not a bed of ~s, life is not ~s all the way животът не e само удоволствия/не e толкова лек; to have ~s in o.'s checks имам румени бузи, на бузите ми цъфтят рози; to bring back the ~s to s.o.'s cheeks правя пак да заруменеят бузите на някого, възвръщам здравето/щастието на някого; under the ~ тайно, поверително. [rouz] вж. rise .

rose of May

- ['rouzъvmei] n бял нарцис.

rose of Sharon

- ['гouzъvshЁъrъn] n 1. жълт кантарион, звъника (Hypericum); 2. хибискус.

rose-bay

- ['rouzbei] n бот. 1. рододендрон; 2. олеандър; З. теснолистна върбулика (Epilobium angustifolium).

rose-chafer

- ['rouztsheifъ] n зоол. обикновена бронзовка (Cetonia aurata).

rose-coloured

- ['rouz,kлlъd] а розов (и прен.); to see things through ~ glasses/spectacles виждам нещата през poзови очила.

rose-cut

- ['rouzkлt] а шлифован във форма на розетка (за диамант и пр.).

rose-diamond

- ['rouzdaiъmъnd] n диамант розетка.

rose-hip

- ['rouzhip] n шипка (плод).

rose-leaf

- ['rouzli:f] n лист на роза, розов лист; crumpled ~ дребна неприятност, която разваля настроението.

rose-mallow

- ['rouzmaelou] n бот. 1. ружа (Althaea); 2. хибискус.

rose-noble

- ['rouznoubl] n ост. английска златна монета.

rose-rash

- ['rouzraesh] roseola.

rose-root

- ['rouzru:t] n бот. вид тлъстига (Sedum).

rose-water

- ['rouzwЈ:tъ] n 1. розова вода; 2. attr превзето сантиментален/деликатен.

rose-window

- ['rouzwindou] n арх. прозорец розет(к)а.

roseate

- ['rouziъt] а книж. розов.

rosebud

- ['rouzbлd] n 1. розова пъпка; 2. хубаво момиче.

rosemary

- ['rouzmъri] n бот. розмарин.

roseola

- [rou'ziъlъ] n мед. розеола.

rosery

- ['rouzъri] rosarium.

rosette

- [rou'zet] n розетка.

rosewood

- ['rouzwud] n палисандрово дърво.

rosicrucian

- [rouzi'kru:shn] n член на тайно дружество за окултизъм.

rosily

- ['rouzili] adv 1. розово (и прен.); 2. весело, оптимистично.

rosin

- ['rЈzin] n дървесна смола; колофон. ['rЈzin] v натърквам с колофон.

roster

- ['roustъ] n 1. воен. разписание на дежурства и пр.; 2. разг. списък. ['roustъ] v включвам в списък.

rostra

- [] вж. rostrum.

rostral

- ['rЈstrъl] a 1. арх. рострален, украсен с изображение на корабен нос; 2. зоол. на зурлата/клюна.

rostrate

- ['rЈstreit] a 1. rostral 1.; 2. зоол. със зурла/ клюн.

rostrum

- ['rЈstrъm] n (pl -s, -ra [-rъ]) 1. трибуна; 2. извит украсен нос на (стар боен) кораб; З. зоол. клюн; зурла.

rosy

- ['rouzi] а 1. розов (u прен.); румен; 2. весел, оптимистичен, прен. светъл.

rot

- [rЈt] v (-tt-) 1. гния, загнивам, изгнивам (и прен.); причинявам гниене; плесенясвам; разлагам се (u прен.); to ~ off изгнивам и падам (за клон и пр.); 2. sl. шегувам се, закачам се. [rЈt] n 1. гниене, загниване; гнилост; плесен; 2. вет. метил; З. sl. глупости; 4. поквара, развала; деморализация; поредица провали/неуспехи.

rota

- ['routъ] n 1. roster1; 2. R. върховен съд на католическата църква.

rotarian

- [rou'tЁъriъn] 1. а ротариански; 2. n ротарианец, член на ротарианския клуб.

rotary

- ['routъri] I. а въртящ се; въртелив; ротационен; ротативен; II. п 1. тех. пробивна машина за въртеливо сондиране; ротационен компресор; 2. печ. ротационна машина; З. ам. авт. площад/пресечка с еднопосочно движение; 4. the R. световното ротарианско дружество.

rotary Club

- ['routъri,klлb] n ротариански клуб, дружество за обществена дейност с представители на различни професии.

rotary fan

- ['routъri,faen] n вентилатор.

rotatable

- [rou'teitъbl] а въртящ се.

rotate

- [rou'teit] v 1. въртя (се); 2. редувам (се), сменям (се) подред. ['routeit] а бот. с форма на колело; кръгъл.

rotation

- [rou'teishn] n 1. въртене; завъртане; 2. редуване, сменяване, смяна, периодично повтаряне; by/in ~ на смени, подред; ~ of crops сеитбообращение.

rotative

- ['routъtiv] а ротативен, ротационен; редуващ се.

rote

- [rout] n 1. механично запомняне/повтаряне; by ~ наизуст; 2. ам. рутина. [rout] n ам. шум на вълни/прибой. [rout] n средновековен струнен инструмент.

rotgut

- ['rЈtgлt] n долнокачествено спиртно питие.

rotifer

- ['rЈtifъ] n зоол. ротатория.

rotisserie

- [rЈ'tisъri] n фp. 1. заведение, където се сервира скара; 2. скара (прибор).

rotor

- ['routъ] n 1. тех. ротор; работно колело (на турбина); 2. ав. носещо витло, ротор.

rotten

- [rЈtn] а 1. гнил, изгнил, загнил, прогнил (и прен.); 2. разяден, прояден; метиляв; З. sl. долен, морално пропаднал; 4. sl. отвратителен, калпав, негоден, никакъв; to feel ~ не ми е добре, не ме бива, хич ме няма; ~ borough ист. гнила паланка; град, избирателната колегия на който е съществувала само на име.

rotter

- ['rЈtъ] n sl. негодник.

rotund

- [rou'tлnd] a 1. кръгьл; закръглен; пълничък, 2. звучен, плътен (за глас); З. високопарен, цветист (за стил и пр.).

rotunda

- [rou'tлndъ] n арх. ротонда.

rotundity

- [rou'tлnditi] n 1. кръгла форма; 2. закръгленост, пълнота; З. звучност, плътност (на глас); 4. високопарност (на стил и пр.).

roturier

- [rou'tjuъriei] n фр. плебей.

rouble

- [ru:bl] n рус. рубла.

roue

- ['ru:ei] n фр. развратник.

rouge

- [ru:j] n 1. червило, руж; 2. крокус, червен прах за полиране. [ru:j] v 1. начервявам (се), червя (се); 2. зачервявам се. [ru:j] n футб. меле.

rough

- [rлf] а 1. груб; грапав, неравен (за повьрхност); остър (за плат и пр.); загрубял (за рьце и пр.); рошав, несресан; рунтав; див (за местност); 2. груб, неизгладен (и прен.); необработен; неизлъскан, нешлифован; in the ~ state 1) необработен; 2) необязден (за кон); ~ grazing паша на естествено пасище; ~ work груба работа; З. приблизителен, груб (за изчисление и пр.); at a ~ guess приблизително; ~ justice почти справедливо отношение; 4. развълнуван, бурен (за море); 5. буен, бурен (за вятьр, време); ~ passage 1) лошо пътуване по море, пътуване в бурно море; 2) прен. тежко преживяване; 6. буен, разбунтуван (за дете, тьлпа); 7. груб (за обноски, език и пр.); невнимателен; невъзпитан; просташки, грубиянски; брутален; жесток; to give s.o. (a lick with) the ~ side/edge of o.'s tongue наругавам/нарязвам някого; ~ customer грубиян; ~ usage грубо отношение, грубост; ~ work/sl. stuff 1) насилие; 2) cn. грубо нарушение; to call s.o. ~ names ругая някого; ~ elements хулигани, грубияни; ~ quarters of a town квартали, където вилнеят хулигани, престъпници и пр.;~ handling грубо отнасяне; 8. груб, остър, дрезгав, дразнещ; 9. лош, суров, тежък, труден (за живот и пр.); to have a ~ time (of it) 1) живея зле, търпя лишения, тегля; 2) изтеглям (си), изпащам (си); to give s.o. a ~ time измъчвам/тормозя някого; it is ~ (luck) on him не му е леко, жалко за него; 10. стипчив, тръпчив; 11. фон. аспириран, с придихание. [rлf] n 1. неравност (на терен); грапава страна на нещо; 2. голф неравна част на игрище; З. the ~ незавършен вид; in the ~ 1) в незавършен вид; 2) приблизително, горе-долу; 4. неприятна страна; трудност; to take the ~ with the smooth приемам нещата както ca, понасям спокойно превратностите на съдбата; 5. хулиган, грубиян; бандит; 6. шип (на подкова на кон). [rлf] v 1. правя неравен; правя грапавини/шипове; слагам/правя шипове на подковата на кон; 2. нахвърлям в общи черти (и с in, out); З. започвам обработката на (диамант и пр.); 4. to ~ up 1) разрошвам (коса и пр.); 2) sl. бия, набивам; малтретирам; 5. to ~ it понасям несгоди/лишения/неудобства; живея при лоши/сурови условия; to ~ s.o. up the wrong way раздразням някого. [rлf] adv 1. грубо, сурово, жестоко; 2. тежко, с лишения; to sleep ~ спя на открито/където намеря.

rough-and-ready

- ['rлfъn'redi] а 1. направен набързо/как да е, импровизиран, временен; нахвърлян; 2. груб, но ефикасен; ~ methods груби, но ефикасни методи; ~ fellow грубоват, но енергичен човек, човек без фасони/преструвки.

rough-and-tumble

- ['rлfъn'tлmbl] 1. а безреден; объркан; шумен, буен; 2. п (общ) бой, меле, сборичкване, схватка.

rough-cast

- ['rлfka:st] n 1. стр. хоросан; 2. грубо изработен модел/план, скица. ['rлfka:st] v (-cast) 1. стр. измазвам с хоросан; 2. нахвърлям (план и пр.); скицирам.

rough-dry

- ['rлfdrai] v изсушавам, без да гладя.

rough-footed

- ['rлf,futid] а с пера по кpаката.

rough-hew

- ['rлfhju:] v (-hewed [-hju:d];-hewn [-hju:n]) оформявам/изработвам грубо; скицирам.

rough-hewn

- ['rлfhju:n] а 1. грубо изработен; скициран; 2. прен. недодялан.

rough-house

- ['rлfhaus] v sl. 1. бия се, боричкам се; буйствувам; 2. понатупвам; З. закачам.

rough-leged

- ['rлf,leigd] а с космати/пернати крака.

rough-neck

- ['rлfnek] n ам. sl. 1. грубиян, хулиган; 2. работник на нефтена сонда.

rough-rider

- ['rлfraidъ] n 1. човек, който обяздва коне; 2. човек, свикнал да язди дълго и по лоши пътища.

rough-shod

- ['rлfshЈd] а 1. подкован с издадени шипове; 2. насилнически, груб; to ride ~ over отнасям се грубо/арогантно с; пренебрегвам/погазвам грубо.

rough-spoken

- ['rлf,spoukn] а с груб език.

rough-up

- ['глfлp] n sl. бой, сборичкване.

rough-wrought

- ['глfrЈ:t] а подработен; недообработен.

roughage

- ['rлfidj] n груба храна.

roughen

- ['rлfn] v правя/ставам груб/неравен/грапав; загрубявам; правя да загрубее.

roughleg

- ['rлfleg] n зоол. северен/пернатоног/гащат мишелов (Buteo lagopus).

roughly

- ['глfli] adv 1. грубо; 2. приблизително, горе-долу.

roughness

- ['rлfnis] n 1. грапавост, грапавина, неравност; грубост; загрубялост; рунтавост; рошавост; 2. необработеност; З. бурност (на море); вълнение; буйност; 4. грубост, простащина, грубиянство; бруталност, жестокост; 5. острота, дрезгавост; 6. суровост, тежки условия (на живот); 7. стипчивост, тръпчивост.

rougjh-house

- ['rлfhaus] n sl. сбиване, сбоpичкване.

roulade

- [ru:'la:d] n фp. муз., готв. рулада.

roulette

- [ru:'let] n фр. 1. рулетка (хазартна игра); 2. перфоратор (за марки и пр.).

roumanian

- [ru'meiniъn] Romanian.

roumansh

- [ru'maensh] Romansh.

round

- [raund] a 1. кръгъл, объл; цилиндричен; 2. закръглен, заоблен; извит, прегърбен; движещ се в кръг; (за)обиколен; З. фон. закръглен, лабиален; 4. звучен, плътен, мек; 5. изгладен, гладък, завършен (за стил, изречение); 6. значителен, добър; good ~ sum значителна сума; to go at a good ~ pace вървя бързо/енергично; 7. цял, пълен; ~ dozen цяла/кръгла дузина; ~ ton цял тон; ~ figures/numbers цели числа; 8. приблизителен, закръглен (за числа); 9. откровен, прям; недвусмислен; грубоват; in ~ terms недвусмислено, направо; малко грубо; ~ unvarnished tale гола/чиста истина; 10. ярък, жив (за описание, образ). [raund] n 1. кръг, окръжност; 2. завъртане; кръгово движение; З. кръгло парче (хляб и пр.); сандвич; ~ of beef дебело парче говежди бут; 4. обиколка; тур; инспекция; патрул; to go the/to make o.'s ~s посещавам пациентите си; обхождам участька си; to be on o.'s ~s в обиколка съм; по инспекция съм; to go the ~s of минавам от човек на човек/от място на място; пръскам се из, преминавам из (за новина); 5. серия, редица, цикъл; рутина; the daily ~ всекидневието, всекидневната рутина; the earth's yearly ~ смяната на сезоните; ~ of pleasures поредица от удоволствия; ~ of drinks по чаша (питие) за всички (присъствуващи); to stand a ~ of whisky черпя всички по едно уиски; 6. сп. рунд; тур; етап; 7. изстрел; залп; патрон; снаряд; ~ after ~ of cheers/applause непрекъснати аплодисменти, буря от аплодисменти; 8. муз. канон; 9. round dance; 10. обла летва; пречка, стъпало (на подвижна стьлба); пречка, пръчка (отдолу на стол); 11. изк. скулптура (не релеф); in the ~ 1) изк. изваян, скулптиран; 2) театр. със сцената в средата на залата; З) прен. описан/осветлен всестранно/от всички страни. [raund] v 1. закръглям (се), заоблям (се); 2. фон. лабиализирам (се); З. заобикалям, обикалям/минавам около/край; to ~ a corner свивам зад ъгъл; 4. завършвам, придавам завършен вид на (често с off, out); 5. мат. закръглявам (число) (често с off); round down намалявам (цена и пр.) чрез закръгляне; round off 1) round3 4.; 2) round3 5.; З) изглаждам, закръглям (ръб и пр.); round on нахвърлям се върху (и прен.); round out 1) round3 4.; 2) закръглям се, понапълнявам; З) допълвам (с подробности и пр.); round up 1) събирам; подбирам (говеда); 2) арестувам, прибирам; З) повишавам (цена и пр.) чрез закръгляне; round upon round on. [raund] adv 1. наоколо; в кръг; в обиколка/диаметър; кръгом; със заобикаляне; to turn/run ~ and ~ въртя се/тичам в кръг; room hung ~ with pictures стая, цялата накачена с картини; taken all ~ общо взето; it's a long way ~ много се заобикаля (ако вървим по този път); to take the longest way ~ тръгвам по най-дългия/най-обиколния път; all the year ~ през цялата година; 2. от човек на човек; от място на място; to hand/pass ~ поднасям/раздавам на всички; to send ~ разпращам; there's not enough to go ~ няма да стигне/да има за всички; З. насам; тук; bring my car ~ докарайте ми колата; if you happen to be ~ ако случайно си насам/имаш път насам; to ask s.o. ~ поканвам някого у дома си. [raund] prep 1. около; all/right ~ the lake, etc. около цялото езеро и пр.; to argue ~ and ~ a subject споря все около един въпрос (без да го засягам пряко); 2. около, към, приблизително (и ~ about); З. из, по; all ~ навсякъде по, из целия; 4. зад, оттатък. [raund] v ост. шепна.

round dance

- ['raund,da:ns] n 1. хоро; 2. танц, при който двойките се въртят в кръг.

round game

- ['raund,geim] n картu игра без партньори.

round robin

- ['raund,rЈbin] n 1. петиция, в която подписите са в кръг (за да не личи чие име е пьрвото); 2. ам. турнир (на шах и пр.), при който вcеки състезател трябва да играе с всички други; З. ам. конференция; обсъждане; участници в конференция; 4. ам. писмо/циркуляр, изпратен до членове на организация и пр.

round table

- ['raund,teibl] n 1. кръгла маса; 2. прен. конференция на кръглата маса (и ~ conference); the R.T. кръглата маса, на която са седели рицарите на крал Артур.

round trip

- ['raund,trip] n 1. обиколка; отиване и връщане; 2. attr обиколен; за отиване и връщане.

round worm

- ['raund,wъ:m] n кръгъл червей, нематод.

round-arm

- ['raunda:m] а сп. извършен с хоризонтално махово движение (за удар).

round-backed

- ['raundbaekt] а с извит гръб, прегърбен; гьрбав.

round-house

- ['raundhaus] n 1. мор. кабина/кабини към кърмата на кораб; 2. жп. ремонтно депо; З. ост. арест, арестантска килия; 4. ам. sl. бокс удар с широко махово движение на ръката.

round-shot

- ['raundshЈt] n воен. ист. топовен снаряд.

round-top

- ['raundtЈp] n мор. марс.

round-up

- ['raundлp] n 1. събиране/подбиране на говеда; събрани/подбрани говеда; говедари, които ги събират; 2. арестуване на заподозрени лица; З. преглед (на сьбития и пр.); резюме, обобщение; 4. антология.

roundabout

- ['raundъbaut] I. a 1. (за)обиколен; 2. със заобикалки; in a ~ way със заобикалки; З. пълен, закръглен (за човек); II. п 1. обиколка, обиколен път; 2. авт. площад/пресечка с еднопосочно движение; З. въртележка (на панаир и пр.); what you lose on the swings you make on the ~s нямаш ни печелба, ни загуба; 4. ам. къс тесен мъжки жакет.

roundel

- [raundl] n 1. кръгче, диск; 2. медальон; З. арх. кръгла ниша/прозорец/кула, 4. проз. рондо; 5. round dance; 6. воен. aв. отличителен знак на самолет (покaзвaщ националността).

roundelay

- ['raundъlei] n 1. песничка с рефрен; 2. round dance; З. ост. птича песен.

rounder

- ['raundъ] n 1. инструмент/работник, който изглажда/закръгля (рьбове и пр.); 2. ам. sl. безделник, лентяй; пияница; З. рl с гл. в sing вид игра с топка и бухалка; един рунд на тази игра.

roundhand

- ['raundhaend] n кръгло едро изписване на букви; кръгъл едър почерк.

roundhead

- ['raundhed] n ист. парламентарист, пуританин (по време на Кромуел, XVII в.).

roundheaded

- ['raundhedid] а 1. кръглоглав; 2. пуритански.

roundly

- ['raundli] adv 1. енергично, живо; 2. направо, без заобикалки, грубо.

roundness

- ['raundnis] n закръгленост.

roundsman

- ['raundzmъn] n (pl -men) 1. търговски помощник, който доставя стоки/приема поръчки по домовете; 2. ам. районен полицейски инспектор.

roup

- [ru:p] n вет. дифтерит по кокошките.

rouse

- [rauz] v 1. събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам (се) (и прен.); 2. раздвижвам, стресвам; предизвиквам, раздразням, ядосвам; to ~ s.o. to action подбуждам някого към действие; to ~ o.s. прен. раздвижвам се, размърдвам се; З. бъркам, разбърквам (течност); 4. мор. вдигам, издигам, дърпам, тегля (in, out, up); 5. лов. изплашвам, вдигам (дивеч). [rauz] n 1. воен. заря; 2. разтърсване, раздвижване (u прен.). [rauz] n ост. 1. чаша вино и пр.; 2. наздравица; З. гуляй.

rouseabout

- ['rauzъbaut] roustabout.

rouser

- ['rauzъ] n sl. 1. нещо изключително/забележително; 2. опашата лъжа.

rousing

- ['rauzi¤] a 1. въодушевяващ, вдъхновяващ; възбуждащ; 2. възторжен; З. буен (и за огьн); оживен (за тьрговия и пр.); 4. разг. изключителен, знаменит; 5. разг. нагъл, опашат (за льжа).

roust

- [raust] v 1. rouse1 1.; 2. aм. разг. измъквам (от леглото) (и с up); З. to ~ out aм. рaзг. изхвърлям; прен. изритвам.

roustabout

- ['raustъbaut] n ам. 1. пристанищен работник; прост моряк; 2. общ работник (в нефтена рафинерия, цирк и пр.).

rout

- [raut] n 1. разгром, пълно поражение; безредно бягство/отстъпление; to put to ~ разгромявам напълно; обръщам в безредно бягство; 2. тълпа, навалица; сбирщина; З. юр. група нарушители на обществения ред; нарушение на обществения ред; 4. изплашена/разбунтувана тълпа; 5. шум, бъркотия; безредици; 6. ост. (голяма) вечеринка; тържество; прием. [raut] v разгромявам; обръщам в бягство; дезорганизирам напълно. [raut] v 1. рия, ровя (и с about); 2. to ~ out/up измъквам, вдигам (от легло, скривалище и пр.); З. to ~ out/up изнамирам, откривам, измъквам; 4. изрязвам, гравирам (и с out). [raut] v диал. рева (за говедо).

route

- [ru:t] n 1. маршрут; курс; път (и прен.); bus ~ автобусна линия; en ~ на път (for); 2. воен. (и [raut]) заповед за поход; ~ march 1) учебен поход; 2) походна крачка/стъпка (и ~ step); З. ам. определен район (за доставки и пр.). [ru:t] v определям маршрута на; изпращам по определен маршрут.

routeman

- ['гu:tmъn] n (pl -men) ам. доставчик на даден район; лице, което разпределя работата на такива доставчици.

routine

- [ru:'ti:n] n 1. рутина; установен/заведен ред, практика; the day's ~ редовната/ежедневната работа; 2. често повтаряна фигура (при танц и пр.); З. театр. често повтарян номер; 4. изч. тех. програма; 5. attr редовен, установен, обикновен, обичаен; рутинен; шаблонен.

routinism

- ['ru:tinizm] n рутинерство; формализъм.

routinize

- ['ru:tinaiz] v ам. превръщам в рутина, рутинирам.

roux

- [ru:] n фр. готв. запръжка от масло и брашно.

rove

- [rouv] v 1. скитам, странствувам, бродя; блуждая, лутам се; 2. преброждам; З. блуждая (за очи); 4. ост. пиратствувам. [rouv] n скитане, бродене; блуждаене. [rouv] v текст. флаеровам (вьлна и пр.), приготвям за предене. [rouv] вж. reeve .

roven

- [] вж. reeve .

rover

- ['rouvъ] n 1. скитник; 2. непостоянен човек; З. ист. пират; пиратски кораб; 4. старши бойскаут; 5. случаен предмет, избран за прицел при стрелба с лък; at ~s 1) по далечен прицел; 2) наслуки; по предположение.

roving

- ['rouvi¤] а скитнически; свързан с много пътуване; ~ commission работа, свързана с много пътуване; ~ ambassador посланик на разположение; ~ eye склонност да се заглеждам в хубави жени.

row

- [rou] n 1. ред, редица; поредица; in a ~ 1) в една редица/линия; 2) рaзг. един подир друг; for five days in a ~ пет дни наред/вече; in the front ~ на първия ред; 2. улица (често в имена); hard/long/stiff ~ to hoe тежка работа, зор; it doesn't amount to a ~ of beans/pins пет пари не струва; ~ house aм. една от редица къщи, построени на калкан. [rou] v ряд. нареждам в редици (и с up). [rou] v 1. греба, карам лодка с гребла; карам/разхождам/прекарвам с лодка; 2. участвувам в състезание по гребане; заемам (дадено място) в гребна лодка; З. имам (даден брой) гребла (за лодка); row down настигам (при гребни сьстезания); row out изтощавам от гребане. [rou] n 1. гребане; разстояние, изминато с гребна лодка; 2. разходка с гребна лодка. [гau] n 1. шум, гюрултия, врява; hold your ~ sl. млъкни, затваряй си устата; what's the ~ ? какво става? 2. кавга, караница, свада; сбиване, бой; скандал; to kick up/make a ~ вдигам скандал, ругая, правя сцена; to be (always) ready for a ~ голям скандалджия съм; to get into a ~ ругаят ме, вдигат ми скандал. [гau] v разг. ругая; карам се (with).

row-boat

- ['roubout] n гребна лодка.

rowan

- ['rouъn] n 1. самодивско дърво, офика (Sorbus aucuparia); 2. плод на това дърво (и ~ berry).

rowdy

- ['raudi] 1. a груб, свадлив, шумен; 2. п грубиян, хулиган.

rowdyism

- ['raudiizm] n хулиганство, хулиганско държание.

rowel

- ['rauъl] n колелце на шпора. ['rauъl] v (-ll-) бодвам, пришпорвам.

rowen

- ['rauъn] n 1. отава; втора коситба; 2. неразорана угар, оставена за пасище.

rowing-boat

- ['roui¤bout] row-boat.

rowlock

- ['rЈlъk] n мор. ключ за гребло.

royal

- ['rЈiъl] I. 1. а кралски, царски; R. Institution Кралски британски институт за разпространение на научни знания; 2. царски, величествен; великолепен; разкошен; to have a ~ time прекарвам чудесно; to be in ~ spirits в отлично настроение съм; II. n 1. кралска/царска особа; 2. елен с напълно развити рога; З. мор. бомбрамсел; 4. печ. голям формат хартия; 5. ост. вид златна монета; the R.s 1) Кралският шотландски полк; 2) Кралската флота.

royal fern

- ['rЈiъl,fъ:n] n бот. осмунда (Osmunda regalis).

royal jelly

- ['rЈiъl,djeli] n пчелно млечице.

royal mast

- ['rЈiъl,ma:st] royal II, З.

royal stag

- ['rЈiъl,staeg] royal II, 2.

royalist

- ['rЈiъlist] n 1. роялист, монархист; 2. ам. магнат краен реакционер; З. attr роялистки, монархически.

royalty

- ['rЈiъlti] n 1. кралско/царско достойнство; 2. кралска/царска особа; кралски особи; член на кралското семейство; З. право/привилегия, получена от краля; 4. рl хонорар, възнаграждения (под форма нa процент от прихода); 5. мин. възнаграждение, заплатено на собственика на земя за експлоатиране на подземни богатства.

rozzer

- ['rЈzъ] n sl. полицай.

rub

- [rлb] v (-bb-) 1. трия (се), търкам (се); разтривам, разтърквам: натърквам, натривам; to ~ dry изтривам до сухо; изсушавам; to ~ o.'s hands потривам рьцe (и прен.); 2. протривам (се), протърквам (се); to ~ sore протривам до кръв; З. ам. дразня, раздразням; to ~ shoulders/elbows with общувам с (обик. знатнu хора); to ~ s.o. (up) the wrong way раздразвам някого (с нетактично дьржане); rub along разг. 1) карам я някак, преживявам; 2) карам, разбирам се, погаждам се (with); rub away 1) трия/търкам непрекъснато; 2) изтривам (се), изличавам (се); премахвам (болка) чрез разтриване; rub down 1) почиствам, тимаря (кон); 2) правя фрикция, изтривам, изтърквам; З) изтърквам (стена и пр.); шлифовам; rub in 1) натърквам, втривам; 2) натяквам; втълпявам, постоянно повтарям/изтъквам; no one likes his faults being ~bed in никой не обича постоянно да му се изтъкват грешките; don't ~ it in, stop ~bing it in стига си натяквал; rub off 1) изтривам (се), изтърквам (се), изличавам (се); 2) прен. заличавам (се), намалявам (се) (за ефект и пр.); З) to ~ off onto/on to разг. преминавам.на, отразявам се на; прен. заразявам; rub on 1) натривам; 2) rub along; rub out 1) изтривам (се), изличавам (се); 2) ам. sl. убивам, пречуквам, очиствам; rub through 1) претривам през; 2) карам я, оправям се; rub up 1) изтривам, излъсквам; 2) разг. опреснявам (знания); освежавам (пaмет и пр.); З) to ~ up against отривам се о (стена и пр.); срещам случайно. [rлb] n 1. триене, търкане; натриване, натъркване; разтриване, разтривка; 2. неравност на терен; З. пречка, затруднение; the ~ is that пречката/работата е там, че; there's the ~ това е трудното; 4. подигравка, присмех; неприятност; 5. протрито място.

rub-a-dub

- ['rлbъ,dлb] n барабанен бой, барабанене.

rubber

- ['rлbъ] n 1. гума; каучук; 2. гумичка; приспособление за триене; З. предмет, направен от гума; галош; ам. автомобилна гума; гуми на автомобил; 4. човек, който трие/тьрка; масажист; теляк; полировчик; 5. брус, точило; брусовка, пила за груба обработка; 6. sl. презерватив; 7. attr гумен, каучуков. ['rлbъ] n карти робер.

rubber plant

- ['rлbъ,pla:nt] n 1. каучуконосно растение (Ficus, Hevea); 2. фикус, каучуконосна смокиня (Ficus elastica).

rubber stamp

- ['rлbъ,staemp] n 1. гумен печат; 2. разг. човек без собствено мнение/преценка; бюрократ; З. ам. разг. клише; 4. ам. разг. рутинно/безкритично одобрение.

rubber-stamp

- ['rлbъ,staemp] v 1. подпечатвам, слагам печат на; 2. одобрявам/приемам безкритично.

rubberize

- ['rлbъraiz] v гумирам, импрегнирам с каучук.

rubberneck

- ['rлbъnek] n ам. sl. 1. (досадно) любопитен човек; 2. турист, екскурзиант; ~ wagon автобус за туристи; З. attr досадно любопитен. ['rлbъnek] v ам. sl. 1. гледам/разглеждам/зяпам с любопитство; 2. протягам врат да видя.

rubbery

- ['rлbъri] а 1. като гума; еластичен; 2. жилав, здрав.

rubbing

- ['rлbi¤] n копие (от модел и пр.), получено чрез триене върху хартия.

rubbish

- ['rлbish] n 1. смет, боклук (и прен.), отпадъци; 2. глупости, безсмислици.

rubble

- [rлbl] n 1. натрошен камък; баластра, чакъл; 2. стр. неодялан камък; зидария от неодялан камък; З. натрупани отломъци/останки; to reduce to ~ превръщам в куп камъни, разрушавам напълно; 4. прен. отломки.

rubblework

- ['rлblwъ:k] rubble 2.

rubdown

- ['rлbdaun] n фрикция, разтривка, масаж.

rube

- [ru:b] n ам. sl. 1. селяндур; 2. наивник.

rubella

- [ru:'belъ] n мед. рубеола.

rubeola

- [ru:'biъlъ] rubella.

rubicon

- ['ru:bikъn] n p. Рубикон; to pass/cross the ~ правя решителна крачка; вземам окончателно/ безвъзвратно решение.

rubicund

- ['ru:bikъnd] а румен, червендалест.

rubidium

- [ru'bidiъm] n хим. рубидий.

rubiginous

- [ru'bidjinъs] а ръждивочервен.

rubious

- ['ru:biъs] а поет. рубиненочервен.

ruble

- [] rouble.

rubric

- ['ru:brik] n 1. рубрика; заглавие/пасаж, написан с червени/отличаващи се букви; 2. рел. литургическо правило, вмъкнато в молитвеник; прен. правило, упътване; редакторска забележка; З. отличителен знак/извивка след подпис; 4. минер. хематит; 5. attr червен(икав); отбелязан с червено.

rubricate

- ['ru:brikeit] v 1. отбелязвам с червено; 2. разпределям в рубрики; З. установявам с правило; регулирам.

ruby

- ['ru:bi] n 1. рубин; above rubies безценен, неоценим; 2. рубинов цвят; З. печ. рубин; 4. attr рубинов, яркочервен; ~ wedding 40-годишнина от сватба. ['ru:bi] v боядисвам/оцветявам в рубиненочервено.

ruche

- [ru:sh] n фр. рюш, къдрички (на дреха и пр.).

ruck

- [rлk] n 1. тълпа, маса, простолюдие; обикновени хора; to get out of the ~ прен. отделям се от тълпата, изпъквам; 2. изостанали/изоставащи състезатели; 3. куп(чина). [rлk] n гънка, дипла; набор; бръчка. [rлk] v нагъвам (се), надиплям (се); смачквам (се); набирам (се).

ruckle

- [rлkl] ruck . [rлkl] v шотл. хъхря, хриптя.

rucksack

- ['rлksaek] n нем. раница.

ruckus

- ['rлkъs]= ruction.

ruction

- [rлkshn] n разг. често pl. препирня, караница, кавга; врява, гюрултия.

rudbeckia

- [rлd'bekiъ] n сев.-ам. градинско цвете с подобни на слънчогледи цветове.

rudd

- [rлd] n зоол. вид червеноперка (Scardinius erythropthalmus).

rudder

- ['rлdъ] n 1. кормило, рул; 2. ръководен принцип/начало.

rudder-fish

- ['rлdъfish] pilot-fish.

rudderless

- ['rлdъlis] a 1. без кормило/рул; 2. прен. без компас, лутащ се, без ръководно начало/принцип.

ruddle

- [rлdl] n червена охра. [rлdl] v 1. бележка/дамгосвам (овце) с червена охра; 2. начервявам грубо/нескопосно.

ruddy

- ['rлdi] а 1. яркочервен; 2. румен; червендалест; ~ health цветущо здраве; З. sl. проклет, мръсен; ~ lie мръсна лъжа.

rude

- [ru:d] а 1. груб, оскърбителен, невъзпитан; to be ~ to държа се грубо/невъзпитано към, оскърбявам; 2. нетактичен; тромав; просташки; З. прост, груб, примитивен; примитивно изработен; 4. необработен, суров, в естествен вид; cotton in its ~ state суров памук; 5. здрав, як; in ~ health здрав (като бик); 6. изненадващ, рязък; груб; 7. бурен, буен (за време, темперамент); суров; 8. приблизителен, груб.

rudeness

- ['ru:dnis] n 1. грубост, неучтивост; невъзпитание; оскърбителност; 2. простота, примитивност; З. суровост.

rudiment

- ['ru:dimъnt] n 1. недоразвит/рудиментарен орган/част; 2. обик. рl основно начало, елементарен принцип; рl елементарни познания, основи; З. прен. следа, останка; 4. зачатък, начало; първично състояние.

rudimental

- [ru:di'mentl] а 1. недоразвит, рудиментарен; зачатьчен; първичен; 2. елементарен, основен.

rudimentary

- [ru:di'mentъri] rudimental.

rue

- [ru:] v разкайвам се (за), скърбя (за), съжалявам (за); кая се (за); I ~ the day when проклинам/проклет да е денят, когато. [ru:] n ост. 1. разкаяние, съжаление; 2. състрадание; милост. [ru:] n бот. седеф(че) (Ruta graveolens).

rueful

- ['ru:ful] a 1. плачевен; (достоен) за оплакване/ съжаление; 2. печален, унил, мрачен; обезсърчен; the Knight of the R.Countenance лит. рицарят на печалния образ (Дон Кихот).

rufescent

- [ru:'fesnt] а книж. червеникав; червенеещ.

ruff

- [rлf] n 1. рюш, къдрички (на дреха и пр.); 2. зоол. яка (от пера, косми); грива; З. зоол. пъстър бойник (Philomachus pugnans). [rлf] n карти цакане. [rлf] v карти играя коз, цакам. [rлf] n зоол. бибан, ропец (Acerina cernua).

ruffe

- [rлf] ruff4 .

ruffian

- ['rлfiъn] n главорез; грубиян; хулиган; брутален престъпник.

ruffianism

- ['rлfiъnizm] n грубиянство; бруталност; хулиганство.

ruffianly

- ['rлfiъnli] а грубиянски; брутален; хулигански.

ruffle

- [rлfl] v 1. разрошвам (се), разчорлям (се); набръчквам (се) (за водна повьрхност) (и с up); the bird ~d its feathers птицата се наежи; 2. надиплям, набирам, гофрирам; З. смущавам (се), безпокоя (се); обърквам (се); раздразням (се); man impossible to ~ невъзмутим човек, човек със здрави нерви; to ~ s.o./s.o.'s temper/s.o.'s feathers ядосвам/нервирам някого; 4. прелиствам бързо. [rлfl] n 1. набор; волан; жабо; 2. вълничка; накъдрена повърхност; бръчка, гънка; З. смущение, безпокойство, тревога; 4. кавга, спречкване; 5. воен. (бързо и непрекъснато) биене на барабан. [rлfl] v перча се, емча се, държа се предизвикателно.

rufous

- ['ru:fъs] а червеникаво-/ръждивокафяв, риж.

rug

- [rлg] n 1. килим(че), черга; 2. (пътническо) одеяло; to pull the ~ (out) from under s.o. преставам да подкрепям/укривам някого.

rugby

- ['rлgbi] n cn. ръгби (и ~ football) (u R).

rugged

- ['rлgid] a 1. грапав; неравен; назъбен; скалист, каменист; горист; 2. със силно врязани/изразени черти, с неправилни/тежки черти (за лице); набръчкан; З. намръщен; 4. груб, суров, строг; непреклонен; 5. недодялан, нешлифован, груб; прост (но добродушен); 6. як, здрав, солиден; 7. тежък, труден, суров; 8. бурен, лош (за време).

rugger

- ['rлgъ] сп. разг. rugby.

rugose

- ['ru:gous] а набръчкан, нагърчен, нагънат.

rugosity

- [ru:'gЈsiti] n 1. набръчканост, нагърченост, нагънатост; 2. бръчка, гънка.

ruin

- ['ru:in] n 1.гибел, разруха, разрушение; разорение; провал (на надежди и пр.); to bring to ~ разорявам, погубвам; drink will be his ~ /the ~ of him пиянството ще го погуби; to go to ~ разрушавам се, рухвам; 2. падение, поквара; прелъстяване, обезчестяване, озлочестяване; З. обик. рl развалина, руина, останка; the city lies in ~s градът е/лежи в развалини, градът е напълно разрушен; 4. прен. развалина (за човек); жалкa останка; 5. фалит, фалиране; blue ~ sl. долнокачествен джин. ['ru:in] v 1. разрушавам, унищожавам, разорявам; съсипвам, погубвам; прелъстявам, обезчестявам, озлочестявам; 2. руша се, разрушавам се; загивам; З. поет. падам презглава, сгромолясвам се.

ruination

- [ru:'neishn] n 1. разорение; гибел; разруха; 2. разрушаване, унищожаване.

ruinous

- ['ru:inъs] а 1. разрушителен; пагубен, гибелен, погубващ; разорителен, 2. разрушен, в развалини; З. разг. безбожно скъп, безбожно висок (за цена).

rule

- [ru:l] n 1. правило; установен начин/метод; according to/by ~ по правилата; to do everything according to/by ~ върша всичко по установения начин (без собствена преценка); as a (general) ~ като/по правило, обикновено, най-често, по принцип, изобщо; to make it a ~ to, to make a ~ of (c ger) имам за правило да, обикновено; rainy weather is the ~ here тук обикновено/редовно вали дъжд; standing ~ установено правило; ~ of three мат. просто тройно правило; ~ of thumb практическо правило; to work to ~ спъвам производството, правя италианска стачка; 2. постановление, решение; ~ absolute юр. постановление, прекратяващо действието на предишно условно постановление; ~ nisi условно решение; З. рl устав, правилник, статут; 4. власт, господство; управление, ръководство; 5. линия; линеал; 6. печ. наборна линийка; en-~ съединителна чертица; em-~ тире; the ~s 1) ист. зона около затвор за длъжници, където някои от тях могат да живеят; 2) австралийски футбол. [ru:l] v 1. властвувам; управлявам; господствувам (над); ръководя (и с over); to ~ the roast/roost аз командувам/заповядвам; to be ~d by ръководя се от; оставям се на (чувство и пр.); 2. постановявам; определям; to ~ a motion out of order, to ~ that a motion is out of order заявявам, че дадено предложение не може да се приеме за гласуване/е против процедурните правила; to ~ out изключвам, заявявам, че е неприемлив(о); З. начертавам, линирам; ~d paper линирана хартия; to ~ off разделям с черти, разграфявам; 4. тьрг. на (дадено) равнище съм (за цени); prices ~d high цените бяха (общо взето) високи.

ruler

- ['ru:lъ] n 1. владетел, властелин; господар; управител; 2. линия, линеал.

ruling

- ['ru:li¤] а 1. управляващ, ръководещ; to be the ~ spirit ръководя, имам ръководна роля; 2. преобладаващ, доминиращ; ~ passion главна/доминираща страст; ~ price преобладаваща/текуща цена. ['ru:li¤] n юр. постановление.

rum

- [rлm] n 1. ром; 2. ам. спиртна напитка. [rлm] а 1. странен, чудат; ~ go/start странна работа; 2. опасен; мъчен; ~ customer подозрителен субект/ човек.

rum-runner

- ['rлmrлnъ] n ам. контрабандист на спиртни напитки; кораб, който пренася контрабанда спиртни напитки.

rumanian

- [ru'meiniъn] Romanian.

rumansh

- [ru'maensh] Romansh.

rumba

- ['rлmbъ] n румба (танц).

rumble

- [rлmbl] v 1. буботя, тътна; трополя; to ~ by/along изтрополявам; 2. to ~ out/forth измърморвам, избуботвам; З. куркам (за черва); 4. метал. почиствам/полирам в барабан. [rлmbl] n 1. буботене, тътен, тътнеж, грохот; тропот, трополене; 2. куркане (за черва); З. ам. улично сбиване (между гангстерu, хулигани); 4. ам. недоволство, мърморене; 5. място (и за багаж) в задната част на карета; 6. метал. барабан за почиcтване/полиране. [rлmbl] v sl. разбирам, чактисвам.

rumble seat

- ['rлmbl,si:t] n авт. подвижна седалка в задната (открита) част на спортен автомобил.

rumble-tumble

- ['rлmbl,tлmbl] n 1. друсане, тръскане; 2. тежко движеща се кола/камион.

rumbling

- ['rлmbli¤] rumble2 1,2,3,4.

rumbustious

- [rлm'bлstshъs] а разг. шумен, буен, размирен.

rumen

- ['ru:men] n (pl -s, rumina ['ru:minъ]) зоол. търбух.

ruminant

- ['ru:minъnt] I. a 1. зоол. преживен, преживящ; 2. замислен; склонен към размисъл; II. п преживно животно.

ruminate

- ['ru:mineit] v 1. преживям; 2. размишлявам, мисля (about, on, over).

rumination

- [,ru:mi'neishn] n 1. преживяне; 2. размисъл, размишление.

rummage

- ['rлmidj] v 1. тършувам, ровя; разравям, претърсвам, претършувам (in, about); 2. измъквам, изнамирам (out, up). ['rлmidj] n 1. претърсване, претършуване; обиск; 2. сбирщина, остатъци, вехтории.

rummage-sale

- ['rлmidjseil] n 1. благотворителен базар; 2. оказионна разпродажба; З. разпродажба на непотърсени вещи в митница.

rummer

- ['rлmъ] n (висока) украсена чаша, стакан.

rummy

- ['rлmi] rum . ['rлmi] n sl. ам. пияница, къркач. ['rлmi] n картu руми.

rumour

- ['ru:mъ] n мълва, слух; ~ has it that говори се, че, носи се слух, че. ['ru:mъ] v обик. pass пускам/разгласявам слух/мълва; it is ~ed that говори се/носи се слух, че; the ~ed disaster бедствието, за което се говори.

rumourmonger

- ['ru:mъmл¤gъ] n клюкар, сплетник.

rump

- [rлmp] n 1. бут, задница; трътка; 2. прен. жалка останка.

rumple

- [rлmpl] v 1. смачквам, намачквам; набръчквам; 2. разбърквам; разчорлям, разрошвам. [rлmpl] n бръчка, гънка.

rumpsteak

- ['rлmpsteik] n говеждо месо от бута; рамстек.

rumpus

- ['rлmpъs] n sl. шум, врява, гюрултия; бъркотия, суматоха; кавга, караница.

rumpus room

- ['rлmpъs,rum] n ам. стая за игри и пр. (обик. в сутерена).

run

- [rлn] v (ran [raen]; run) 1. бягам, тичам, търча; изтичвам; пробягвам, преминавам (разстояние); избягвам, побягвам; to ~ the streets тичам по улиците (без контрол); 2. карам да тича; to ~ s.o. off his feet/legs съсипвам някого от тичане/ходене/шетане; to ~ o.s. to death/into a state of collapse съсипвам се от тичане; тичам до смърт/до изнемощяване; to ~ o.s. out of breath тичам до задъхване; to ~ s.o. hard/close 1) почти настигам някого, по петите съм на някого; 2) прен. опасен съперник съм за някого; it was a close ~ thing резултатът беше почти равен; З. разпространявам се бързо (за новина и пр.); пробягвам; chills/cold shivers ran down/up his spine студени тръпки го побиха; 4. движа се (за превозно средство); циркулярам; пускам (в движение) (допьлнителни коли и пр.); 5. движа се, въртя се, вървя, работя (за машина и пр.); to leave the engine ~ning не изключвам/загасвам мотора; 6. простирам се (в някаква посока); преминавам, следвам (along по); 7. тека, лея се; to ~ blood залят съм с кръв, окървавен съм; to ~ with sweat цял съм/потънал съм в пот; 8. тека. капя; пропускам, изпускам; гноя, сълзя (за рана); my nose ~s, I ~ at the nose носът ми тече; 9. изливам; пускам (вода вьв вана и пр.); 10. разливам се (за боя, мастило); пускам (за боя); 11. топя (се), разтопявам (се); изливам във форма; 12. протичам, минавам; изтичам, преминавам, отминавам; all my arrangements ran smoothly всичко мина, както го бях предвидил; his life had only a few hours to ~ оставаха му още няколко часа живот/да живее; 13. важа, валиден/действителен/в сила съм; 14. играя се, давам се (за пиеса и пр.); 15. глася (за документ и пр.); 16. сп. бягам; участвувам в състезание по бягане/в надбягване; записвам (кон) да участвува в надбягване; надбягвам се с; свършвам състезание (пьрви, втори и пр.); I'll ~ you to that tree да се надбягваме до онова дърво; 17. пол. кандидатствувам, поставям кандидатурата си (for); поставям кандидатурата на (for); 18. вървя, котирам се, струвам средно (at); 19. карам (кола и пр.); движа (машина и пр.); направлявам движението на; закарвам, завеждам (с кола); to ~ a car into a garage вкарвам кола в гараж; to ~ o.'s car off the road изкарвам колата си вън от пътя; 20. прокарвам, прекарвам; мушвам, втиквам; вдявам (конец); промушвам (сьс сабя и пр.); to ~ a comb/o.'s fingers through o.'s hair прекарвам гребен/пръсти през косата си; to ~ the vacuum cleaner over the carpet минавам килима с прахосмукачката; to ~ o.'s eyes along/over/down хвърлям бегъл поглед на, оглеждам; to ~ o.'s hand/fingers over s.th. прокарвам ръка/пръсти върху нещо, докосвам нещо леко с ръка/пръсти; 21. завеждам, ръководя, управлявам; командувам; експлоатирам; to ~ a hotel/restaurant държа/съдържател съм на хотел/ресторант; 22. поддържам (кола и пр.); 23. пускам в продажба, продавам; 24. гоня, подгонвам, преследвам (дивеч); 25. успявам да премина през; прекарвам контрабанда; to ~ a blocade пробивам блокада; to ~ arms правя контрабанда с оръжие; 26. пускам бримка (за чорап); 27. слагам, подреждам (в картотека и пр.); полагам, слагам (кабел и пр.); 28. трупам, натрупвам (сметки, дьлгове); 29. пълзя, вия се (за растение); 30. ам. печатам, отпечатвам; 31. прекарвам, начертавам, чертая (линия и пр.); 32. изкарвам на паша, паса (добитьк); ЗЗ. билярд правя ред сполучливи удари; карти играя последователно печеливши карти; 34. муз. изсвирвам/изпявам в бърза последователност; 35. навлизам в река да си хвърля хайвера; 36. съм; ставам; стигам до някакво състояние; our apples ~ rather small ябълките ни ca доста дребни; to ~ free свободен/на свобода съм; to ~ mad полудявам; to ~ high 1) висок съм (за цени, доходи и пр.); 2) прен. разгарям се; passions/feelings ran high отрастите се разгорещиха; to ~ hot ставам/тека гореща (за вода в кран); it ~s in the blood/the family това e наследствена черта, това им е в кръвта; to ~ before the wind мор. плавам с попътен вятър; a heavy sea was~ning морето беше бурно; he who ~s may read съвсем лесно e за разбиране; to ~ to meet o.'s troubles предварително се кахъря/тюхкам; to ~ a parallel too far отивам твърде далеч с някакво сравнение; run about 1) тичам насам-натам/от човек на човек; 2) тичам, играя (без контрол - за дете); З) ходя; run across срещам случайно; натъквам се/попадам на; run after 1) гоня, тичам подир; 2) разг. тичам по (жени и пр.); З) увличам се по (нови теории и пр.); run against 1) run across; 2) сn. състезавам се с (някого); З) ам. конкурент съм на (някого - в избори); 4) блъскам се в; run along разг. отивам си, махам се; run around 1) разг. ходя по жени; ходя по любов с различни мъже/жени; 2) движа се, общувам (with с); run at нахвърлям се върху, нападам; run away 1) избягвам, побягвам (from); забягвам; 2) прен. бягам (from от), затварям си очите (from пред); З) освобождавам се от контрола (на ездача и пр.); откъсвам се, минавам напред (from от) (за кон, сьстезател); 4) развихрям се (за вьображение и пр.); run away with 1) избягвам, забягвам с (някого); приставам на; 2) открадвам, задигам; З) повличам, завличам, побягвам с (ездач, кола - за кон); 4) прен. гълтам (средства и пр.); 5) спечелвам лесно (сьстезание и пр.); блясвам (в представление и пр.); 6) завладявам напълно (за чувство и пр.); his temper ran away with him той загуби самообладание, той избухна; he let his tongue ~ away with him той изгуби мярка на езика си, надума/наговори какво ли не; to ~ away with the idea/notion that оставам с впечатление, че, втълпявам си/въобразявам си, че; run back 1) пренавивам (филм и пр.); 2) преглеждам, разглеждам, хвърлям поглед (over върху) (нещо минало); run behind изоставам (с, от); to be ~ning fifteen minutes behind (schedule) изоставам с 15 минути (от графика/програмата); run down 1) събарям, повалям; сблъсквам се с; удрям се в; прегазвам; смачквам; 2) спирам (за механизьм); изтощавам (се), изчерпвам (се) (и прен); З) застигам; хващам, залавям; откривам, намирам; 4) намалявам, пускам по-слабо; 5) намалявам персонала; 6) критикувам; изказвам се презрително/пренебрежително за; недооценявам; 7) стигам, простирам се (to до); run for 1)= run1 17.; 2) to ~ for it хуквам да бягам; run in 1) sl. арестувам, окошарвам; 2) авт. разработвам (кола, мотор); З) печ. набирам без нов ред, вмъквам; 4) идвам/влизам за малко, хлътвам; 5) вкарвам в (разноски, дьлгове); run into 1) сблъсквам се с; блъскам в; 2) срещам случайно, попадам/натъквам се на; З) прен. вкарвам в; навличам си; to ~ into debt/the red заборчлявам; to ~ s.o. into debt вкарвам някого в дългове; 4) (до)стигам до (даден брой и пр.); his income ~s into five figures доходът му достига до десетки хиляди (лири и пр.); to ~ s.o. into the ground изтощавам някого; run off 1) избягвам; изплъзвам се, офейквам; to ~ off with отмъквам, задигам, избягвам с; to ~ off with s.o. избягвам c/приставам на някого; 2) излизам, изскачам от (релси и пр.); З) изтичам; пускам да изтече, източвам; 4) отпечатвам, изваждам, изкарвам (копия и пр.); 5) прен. отклонявам се; 6) пиша/написвам/казвам/рецитирам бързо/ гладко; 7) сп. провеждам (сьстезание); решавам изхода (на сьстезание) чрез повторна среща; 8) провеждам, правя (опит); 9) изгонвам, прогонвам; to ~ off at the mouth ам. sl. приказвам/ дрънкам много; run on 1) говоря непрекъснато/безспир/надълго и нашироко; не спирам (за език); 2) минавам, тека (за време); продължавам, не спирам; З) печ. свързвам, сливам; не отделям с нов ред; 4) пиша слято; 5) проз. правя анжамбман; 6) занимавам се с, въртя се около; run out 1) изтичвам навън; 2) издавам се навън; З) изчерпвам се, свършвам се; свършва ми се; we're ~ning out of petrol, etc., the petrol, etc. is ~ning out свършва ни се бензинът и пр.; to ~ o.s. out (of breath) не ми достига дъх (от тичане); 4) оттеглям се (за прилив); 5) изтичам, свършвам (за срок); загубвам валидност, ставам невалиден; 6) разг. възлизам (at на - за сума и пр); 7) мор. развивам (се) (за вьже); 8) завършвам, приключвам (сьстезание, курс и пр.); 9) sl. изоставям, зарязвам (on s.o./s.th някого/ нещо); run over 1) преливам (за течност) (и прен.), препълнен съм; to ~ over with energy изпълнен съм с/преливам от енергия; 2) прегазвам; З) преглеждам/повтарям набързо; to ~ o.'s eye(s)/an eye over хвърлям поглед върху, преглеждам набързо; 4) притичвам; отскачам, отивам набързо (to); 5) закарвам; run through 1) пробождам, промушвам; 2) преминавам бързо през, мяркам се (за мисьл и пр.); З) просвирвам (запис); 4) прожектирам; 5) преповтарям/преглеждам набързо; карам (някого) да повтори; свършвам набързо; 6) пропилявам; 7) зачертавам, зачерквам; run to 1) (до)стигам до, възлизам на; 2) стигам за (за средства); мога да си позволя (да купя и пр.); З) склонен съм към; to ~ to sentiment склонен съм към/избива ме на сантименталност; run together сливам (се); run up 1) вдигам, издигам (знаме и пр.); 2) затичвам се: З) направям/скалъпвам/построявам/ ушивам набързо; 4) трупам, натрупвам (дьлгове, богатство); 5) увеличавам се, повишавам се, раста, нараствам (to); възлизам (to); наддавам; to ~ up the bidding наддавам постоянно (при тьрг, за да покача цената); 6) събирам (колона цифрu); 7) to ~ up against натъквам се на, сблъсквам се с; run upon 1) run on 4); 2) run up 7). [rлn] n 1. бягане, тичане; бяг; пробег; at a/the ~ тичешком, бегом; to be on the ~ 1) в движение съм; 2) укривам се, бягам, беглец съм; to keep the enemy on theb ~ воен. преследвам неприятеля безпощадно/непрекъснато; to have s.o. on the ~ обръщам някого в бягство, принуждавам някого да бяга; 2. пробег (на кола и пр.); пътуване, екскурзия (с кола и пр.); to go for a ~, to have a ~ разхождам се (с кола); ~ up to town отскачане/кратко пътуване до града; З. курс (на превозно средство); район (на репортер и пр.); trial ~ пробен курс; 4. ход, работа, действие; 5. ход, развитие, насока, направление, тенденция; курс; the ~ of the market тенденцията на пазара; 6. продължителност; последователност; ред; 7. дължина, протежение; 8. редица, поредица; серия; кaрти поредица, секвенция; сп. поредица от успешни удари; ~ of luck продължителен късмет; ~ of success поредица успехи; ~ of power дълго задържане на власт; at a ~ подред; наведнъж; to have a long ~ 1) играя се дълго (за пиеси и пр.); 2) оставам дълго на мода; to have a ~ of fifty nights даван/игран съм 50 пъти; 9. свобода/ право на използване; to have the ~ of s.o.'s house/library къщата/библиотеката на някого ми е на разположение; 10. тьрг. търсене (нa стоки и пр.); ~ on a bank ик. ( паническо/масово) изтегляне на суми от банка; 11. нещо средно/обикновено; the common/general/ordinary ~ of man(kind) обикновените хора, простосмъртните; the normal ~ of students средните/обикновените студенти; out of the common ~ от по-висока класа/качество; 12. постоянен път на животни; 13. пасище; оградено място за животни; 14. направление, посока; 15. шанца; 16. пасаж (от риба); ряд. стадо; 17. партида (от стоки); 18. тел. цикъл; (режим на) работа; 19. тех. улей; канал за изпускане; 20. мин. бремсберг; 21. муз. рулада; 22. ам. поток, ручей; 23. дължина (на проводник и пр.); 24. геол. направление (на жила и пр.); 25. изпусната бримка; 26. крикет пробег между вратите; точка, получена за пробег; in the long ~ в края на краищата, в последна сметка; in the short -~ в близко бъдеще/ перспектива, в кратък период; first ~ премиера; to come down with a ~ спадам бързо (за цени и пр.); to have a ~ for o.'s money изкарвам си парите, спечелвам; to give s.o. a ~ for his money озорвам някого, накарвам някого да се изпоти; it's all in the day's ~ това е обикновено нещо, свикнали сме с такива неща. [rлn] а 1. топен, стопен; 2. тех. излят; З. контрабанден.

run-down

- ['rлndaun] а 1. изтощен, капнал; 2. спрял (за часовник и пр.); З. западнал; 4. занемарен, порутен. ['rлndaun] n 1. намаление, намаляване, спадане; 2. под робен анализ; преглед; резюме.

run-in

- ['rлnin] n 1. разг. постепенно приближаване; 2. спор, кавга, свада; З. печ. вмъкнат материал без нов ред.

run-of-the-mill

- ['глnъvъ,mil] a обикновен, среден, посредствен.

run-off

- ['rлnЈf] n 1. cn. решаващо състезание/среща (обик. след равен резултат); 2. оттичане, оттичащи се води.

run-on

- ['rлnЈn] a : ~ line проз. анжамбман; ~ sentence изречение със запетайка, където бихме очаквали точка. ['rлnЈn] n печ. вмъкнат материал (без нов ред).

run-over

- ['глnouvъ] n 1. материал за печатане, надхвърлящ определеното за него място; 2. attr надхвърлил определения обем.

run-through

- ['rлnҐru:] n 1. бегъл преглед; 2. бърза репетиция.

run-up

- ['rлnлp] n разг. подготвителен период, подготовка.

runabout

- ['глnъbaut] n 1. скитник, бродяга; 2. малък автомобил/самолет/моторница.

runaround

- ['rлnъraund] n извъртания, шикалкавене.

runaway

- ['rлnъwei] n 1. беглец, дезертьор; 2. побягнал кон; З. лесна/решителна победа; 4. нещо, което не се поддава на контрол; 5. бягство. ['rлnъwei] a 1. избягъл: забягнал: ~ match женитба с приставане на момата; 2. неудържим; бързо растящ; който не може да се контролира; З. решителен; лек, лесен (за победа).

runcible spoon

- ['rлnsibl,spu:n] n тризъба вилица.

runcinate

- ['rлnsineit] а бот. назъбен.

rundle

- [rлndl] n 1. стъпало; 2. кръг, диск, колело.

rune

- [ru:n] n 1. ез. руна; 2. ост. магия, заклинание; З. ряд. песен.

rung

- [rл¤] n 1. стъпало, стъпенка; напречник; 2. спица на колело; the lowest/highest ~ (of the ladder) прен. най-ниското/най-високото обществено положение. [rл¤] вж. ring.

runic

- ['ru:nik] а рунически.

runlet

- ['rлnlit] n поточе, ручейче.

runnel

- [rлnl] n 1. ручей, поток; 2. канавка.

runner

- ['rлnъ] n 1. бегач, състезател по бягане; 2. бързоходец; куриер; хоп; разсилен; З. ист. полицай; 4. контрабандист; 5. плъзгач, шина (на шейна и пр.); 6. бот. ластар, мустаче; пълзящо растение; 7. тех. работно/ходово колело; ротор; 8. горен воденичен камък; 9. метал. леяк; канал за леене; шлакоуловител; 10. тишлайфер; пътека (за стьлбище и пр.); 11. зоол. птица със слабо развити криле; птица която лесно бяга; 12. ам. вид риба.

runner bean

- ['rлnъ,bi:n] scarlet runner.

runner-up

- ['rлnъrлp] n 1. състезател/отбор, спечелил второ място; 2. пол. подгласник.

running

- ['rлni¤] a 1. бягащ, тичащ; ~ fight оттегляне/отстьпление с бой; 2. за бягане/надбягване; З. непрекъснат; текущ; ~ account текуща сметка; ~ commentary 1) коментар под текст; 2) постоянни забележки (придружаващи реч, сьбитие и пр.); непрекъснати коментарии; З) радиорепортаж; ~ fire воен. честа безредна стрелба; ~ hand непрекъснат/свързан почерк; 4. течащ; гноящ; сълзящ; 5. работещ, в ход; 6.експлоатационен (за разноски и пр.); 7. бот. пълзящ, виещ се; 8. predic последователен; (for) three days ~ три дни наред, в продължение на три дни; 9. сегашен, настоящ, текущ; the ~ month този месец; ~ prices сегашни/текущи цени; ~ repairs текущи поправки; 10. линеен; ~ jump скок със затичване; take a ~ jump at yourselfl sl. разкарай се! чупи се! изпарявай се! ['rлni¤] n 1. бягане, бяг; надбягване; 2. ръководство, управление, ръководене; З. ход, работа, действие; въртене, обръщение; 4. контрабанда; контрабандиране; to be in/out of the ~ имам/нямам изгледи да спечеля; to make the ~ определям темпото, водя (u прен.); to take up the ~ повеждам, заставам начело, начело съм (при сьстезание).

running headline

- ['rлni¤hedlain] n печ. колонтитул.

running mate

- ['rлni¤,meit] n 1. кон от същата конюшня, допуснат на състезание, за да определя скоростта; кон, който се очаква да спечели втора награда; 2. пол. кандидат за по-малката от две изборни длъжности (за вuцепрезидент и пр); З. близък/постоянен помощник/съдружник.

running stitch

- ['rлni¤,stitsh] n тропоска.

running title

- ['rлni¤,taitl] n печ. колонтитул.

running-board

- ['глni¤bЈ:d] n авт. стъпало.

running-knot

- ['rлni¤nЈt] n възел с примка.

runny

- ['глni] a 1. (полу)течен; 2. сополив.

runt

- [rлnt] n 1. малорасло животно; изтърсак; 2. дребен човек, джудже, завързак, слабак; З. вид едър гълъб.

runway

- ['rлnwei] n 1. ав. писта; 2. пътека (кьм водопой); З. спуск, улей (за трупu); 4. корито (на река); 5. театр. тясна рампа, водеща от сцената към залата.

rupee

- [ru:'pi:] n рупи (парична единица на Индия, Пакистан и пр.).

rupiah

- [ru:'pi:ъ] n рупия (парична единица на Индонезия).

rupture

- ['rлptshъ] n 1. скъсване; разкъсване; спукване; пробиване; 2. ел. пробив (на изолацията); З. прен. скъсване (на отношения), разрив; раздяла; 4. мед. херния. ['rлptshъ] v 1. скъсвам (се); разкъсвам (се); пробивам (се); спуквам (се); 2. скъсвам (отношения); разстройвам (брак и пр.); З. мед. получавам херния.

rural

- ['ruъrъl] а селски; провинциален; ~ dean свещеник на няколко енории; ~ (free) delivery aм. безплатно доставяне на пощата в отдалечени селски райони; in ~ seclusion усамотен на село/в дълбоката провинция.

ruralist

- ['ruъrъlist] n провинциалист; селски жител.

ruralize

- ['ruъrъlaiz] v 1. (отивам да) живея на село/в провинцията; поселячвам се; 2. поселячвам; провинциализирам; придавам селски/провинциален вид на.

ruritanian

- [ruъri'teiniъn] а пълен с интриги/заговори/ приключения и пр.

ruse

- [ru:z] n хитрост, уловка, подвеждане.

rush

- [rлsh] n 1. бот. шавар, дзука (Juncus); тръстика; 2. rushlight. [rлsh] v 1. втурвам се (in, into, out, out of, at); хвърлям се, връхлитам (at); an idea ~ed into my head изведнъж ми хрумна една идея; fools ~ in where angels fear to tread глупците се заемат с неща, пред които най-мъдрите се колебаят, глупците не мислят за последствията; the words ~ed to his lips той заговори бързо, без много да се замисля; 2. прен. впускам се, хвърлям се (необмислено) (into в някакво начинание); to ~ through o.'s work свършвам си работата набързо/надве-натри, претупвам си работата; З. карам/тикам/движа стремително; откарвам/изпращам бързо (to); карам (някого) да бърза, притеснявам, вадя душата на; to ~ s.o through lunch карам някого да изяде обеда си набързо; to be ~ed имам много работа, много съм притеснен от работа; I refuse to be ~ed не съм съгласен да ме притесняват/да ми вадят душата; to ~ s.o. into doing s.th. карам някого да направи нещо, без да му дам време да помисли; to ~ s.o. off his feet 1) принуждавам някого да действува, без да му дам време да помисли; 2) изтощавам някого; to ~ a bill through Parliament прокарвам законопроект през парламента по бързата/съкратената процедура; to ~ into print изпращам бързо на печат (рькопис); to ~ the ending театр. ускорямм развръзката; 4. воен. щурмувам, нападам, атакувам; превземам с шурм; the passengers tried to ~ lhe boats пътниците се мъчеха да се вмъкнат насила в лодките; to ~ the gates нахлувам през вратите; 5. sl. прен. оскубвам (купувач); 6. ам. sl. ухажвам усилено, свалям; 7. ам. sl. проагитирам, мъча ce да спечеля някого (за член на организация и пр.); 8. to ~ up 1) явявам се внезапно, изниквам, изскачам; 2) повишавам бързо/рязко; З) изпращам бързo. [rлsh] n 1. втурване, спускане; стремително движение; нахлуване; щурм, атака, нападение; 2. изблик, прилив; З. бързане; притеснение; 4. усилено (улично) движение; 5. усилена дейност; gold ~ златна треска, треска за злато; 6. внезапно търсене (for на някаква стока); внезапно раздвижване/активизиране; 7. струя, вълна; 8. кино първи/пробни снимки; 9. aм. sl. усилено ухажване, сваляне; особено внимание (за да се спечели някой за член и пр.). [rлsh] а 1. претупан, свършен надве-натри; 2. (много) спешен/бърз; З. оживен, натоварен.

rush candle

- ['rлsh,kaendl] rushlight.

rush-bottomed

- ['rлshbЈtъmd] а със седалище от тръстика (за стол).

rush-hour

- ['rлshauъ] n час на най-голямо движение/навалица, час пик.

rushee

- [rл'shi:] n ам. sl. студент, когото проагитирват да стане член на дружество и пр.

rushlight

- ['rлshlait] n 1. свещ от натопена в лой сърцевина на тръстика; 2. слаба светлина, светлинка (и прен.).

rushy

- ['rлshi] а 1. тръстиков, от тръстика/шавар; 2. пълен/обрасъл с тръстика/шавар.

rusk

- [rлsk] n сухар.

russet

- ['rлsъt] n 1. червеникавокафяв цвят; 2. груб домашно тъкан плат, шаек; шаечна дреха; З. сорт тъмночервена зимна ябълка; 4. щавена, но небоядисана кожа; 5. attr червеникавокафяв; шаечен; груб.

russian

- ['rлshn] I. а руски; II. n 1. руснак, русин; 2. руски език.

russianize

- ['rлshъnaiz] v русифицирам; придавам руски характер на.

rust

- [rлst] n 1. ръжда (и бот.); 2. прен. западане, изоставане, затъпяване (порaди бездействие); З. ръждив цвят. [rлst] v 1. ръждясвам; правя да ръждяса, разяждам; 2. бот. причинявам ръжда; З. добивам ръждив цвят; 4. прен. затъпявам (поради бездействие), западам.

rustic

- ['rлstik] I. a 1. rural; 2. прост, непринуден; З. груб, недодялан, просташки; 4. грубо изработен; с груба повърхност; от неодялани греди; от грубо одялан камък: II. п селянин, селяк.

rusticate

- ['rлstikeit] v 1. (отивам да) живея на село; изпращам да живее на село; оселячвам (се); 2. изключвам временно (студент); З. одялвам грубо (камьк); строя от грубо одялани камъни.

rusticity

- [rл'stisiti] n 1. селски характер; селска черта; 2. простота, грубоватост.

rustle

- [rлsl] v 1. шумоля; правя да шумоли; шумоля с; 2. ам. действувам/движа се енергично; успявам да докопам/постигна благодарение на енергията си; З. ам. крада, открадвам (особ. добитьк); 4. to ~ up разг. намирам, откривам, доставям. [rлsl] n шумолене.

rustler

- ['rлslъ] n 1. ам. разг. енергичен/деен човек; 2. sl. конекрадец; крадец на добитьк.

rustless

- ['rлstlis] а неръждаем; неръждясал.

rustproof

- ['rлstpru:f] а неръждаем.

rusty

- ['rлsti] a 1. ръждясал, ръждив; 2. бот. повреден от ръжда; З. с ръждив цвят; 4. остарял, овехтял; избелял; 5. дрезгав, хриплив, груб; 6. позабравен (за знания, умения); който не е във форма; his English is a bit ~ позабравил е английския; 7. упорит, инат; 8. диал. раздразнен, сърдит.

rut

- [rлt] n 1. коловоз; бразда; 2. прен. рутина, шаблон; привичка; to be in a ~ живея/работя/действувам еднообразно/все по същия начин; to get/fall/sink into a ~ изпадам в рутина, шаблонизирам се; to fall into a conversational ~ повеждам шаблонен/скучен разговор. [rлt] v (-tt-) главно рр набраздявам, оставям следи с колела; ~ted road набразден/изровен път. [rлt] n разгонване (на животно); in ~ разгонен. [rлt] v (-tt-) разгонен съм (за животно).

rutaceous

- [ru'teishъs] а бот. седефов, росенов.

ruth

- [ru:Ґ] n ост. милост, състрадание.

ruthenium

- [ru:'Ґi:niъm] n хим. рутений.

ruthless

- ['ru:Ґlis] а безжалостен, безмилостен, безскрупулен.

ruttish

- ['rлtish] а похотлив.

rutty

- ['rлti] а набразден, изровен (от колела), неравен (за пьт).

rye

- [rai] n 1. бот. ръж (Secale cereale); 2. уиски (и ~ whisky); 3. rye-grass.

rye-grass

- ['raigra:s] n бот. райграс (Lolium perenne).

s

- [es] n буквата S.

sOS

- ['es'ou'es] n 1. мор., aв. сигнал за помощ; 2. вик/молба/зов за помощ.

sabbat

- [] sabbath З.

sabbatarian

- [,saebъ'tЁъriъn] 1. а съботянски; 2. п съботянин.

sabbath

- ['saebъҐ] n 1. ( S.) шабат, събота (у евреите); 2. неделя (у протестантите); ден за почивка; to keep the ~ почитам неделята, почивам си в неделя; to break the ~ работя в неделя; З. сборище на вещици (и witches' ~ ); 4. attr неделен, празничен.

sabbatic

- [sъ'baetik] а съботен (у евреите); неделен (у протестантите); празничен; ~ year 1) библ. седма година (когато израилтяните оставят земята на угар); 2) всяка седма година, през която университетски преподавател няма лекции (и ~).

sabbatical

- [sъ'baetikъl] sabbatic.

saber

- [] ам. sabre.

sable

- [seibl] n 1. самур (Mustella/Martes zibellina); 2. caмурова кожа; З. поет. черен цвят; рl траур, траурна дреха; 4. attr самуров; черен; траурен; his ~ Majesty дяволът, сатаната.

sabot

- ['saebou] n фр. 1. сабо, дървена обувка; 2. снаряден пръстен.

sabotage

- ['saebъta:j] n фр. саботаж. ['saebъta:j] v саботирам.

saboteur

- ['saebъtъ:] n фр. саботьор.

sabra

- ['saebrъ] n евреин, роден в Израел (не имигрант).

sabre

- ['seibъ] n 1. сабя; 2. кавалерист; рl кавалерия. ['seibъ] v посичам, съсичам; ранявам (сьс сабя).

sabre-rattling

- ['seibъraetli¤] n 1. дрънкане на оръжия, заплаха с война; 2. attr воинствен.

sabre-toothedlion

- ['seibъtu:d,laiъn] n предисторичeско животно с дълги горни кучешки зъби.

sabre-toothedtiger

- ['seibъtu:d,taigъ] sabre-toothedlion.

sabretache

- ['saebъtaesh] n фр. воен. хусарска паласка.

sabulous

- ['saebjulъs] а песъчлив.

sac

- [saek] n анат. торбичка; алвеола.

saccharide

- ['saekъraid] n хим. захарид.

saccharin

- ['saekъrin] n захарин.

saccharine

- ['saekъrain] I. п saccharin; II. a захарен, захарист; 2. прен. сладникав.

saccharose

- ['saekъrous] n хим. захароза, тръстикова захар.

sacerdotal

- [saesъ'doutъl] а 1. свещенически; жречески; 2. приписващ тайнствена сила/власт на духовенството.

sachem

- ['seitshem] n 1. индиански вожд; 2. ам. пол. виден деец на демократическата партия.

sachet

- ['saeshei] n фр. (торбичка с) ароматни билки/прах; малко пакетче шампоан.

sack

- [saek] n 1. торба; чувал; сак; 2. рокля/палто сак; З. sl. легло; to hit the ~ лягам си; to get the ~ разг. уволняват ме, изхвърлят ме; to give s.o. the ~ разг. уволнявам/изхвърлям някого. [saek] v 1. слагам в чувал(и); 2. разг. уволнявам, изхвърлям; З. to ~ out sl. заспивам; лягам си. [saek] v грабя, плячкосвам; предавам на плячкосване. [saek] n плячкосване, разграбване, грабеж. [saek] n ост. вид бяло (испанско) вино.

sack-race

- ['saekreis] n надбягване в чували.

sackbut

- ['saekbлt] n ист. примитивен тромбон.

sackcloth

- ['saekkloҐ] n 1. зебло, кеневир; 2. библ. власеница; ~ and ashes дълбока скръб/разкаяние.

sacking

- ['saeki¤] n зебло, кеневир.

sacque

- [saek] sack1 2.

sacra

- [] вж. sacrum.

sacral

- ['saekrъl] a 1. обреден; 2. анат. сакрален, кръстен.

sacrament

- ['saekrъmъnt] n 1. рел. тайнство; причастие; to partake of/receive the ~ причестявам се; to give the last ~ причестявам (умирающ); 2. ост. (тържествена) клетва; З. божествено/тайнствено влияние; символ; знамение.

sacramental

- [,saekrъ'mentъl] I. a 1. рел. свързан с тайнство; светопричастен; тайнствен; 2. ост. клетвен; II. п рел. обред, подобен на (но не включен в) тайнствата (напр. рьсене сьс светена вода).

sacramentalism

- [saekrъ'mentъlizm] n вяра в/строго спазване на тайнствата.

sacramentarianism

- [,saekrъmen'tЁъriъnizm] sacramentalism.

sacrarium

- [saek'rЁъrium] n (pl -ria [-riъ] ) лат. 1. светилище, светая светих; 2. свещен/кръщелен купел (у католиците).

sacred

- ['seikrid] а 1. свещен, свят; ~ music религиозна/ църковна музика; 2. посветен (to); ~ to the memory of в памет на (надпис на надгробен паметник); З. свят, ненарушим; неприкосновен; ~ cow разг. непогрешим човек/организания.

sacrifice

- ['saekrifais] n 1. жертвоприношение; 2. жертва; жертвуване; at a great ~ of life с цената на много жертви/убити; З. продажба на загуба; to sell at a ~ продявам на загуба/под костуемата цена. ['saekrifais] v 1. изворшвам жертвоприношение; 2. принасям в жертва, жертвувам, пожертвувам; З. продавам на загуба/под костуемата цена.

sacrificial

- [,saekri'fishъl] а жертвен.

sacrilege

- ['saekrilidj] n светотатство, кощунство.

sacrilegious

- [,saekri'lidjъs] а светотатствен, кощунствен.

sacrist

- ['saekrist] n цьрк. пазител на светите одежди и утвари.

sacristan

- ['saekristъn] sacrist.

sacristy

- ['saekristi] n цьрк. ризница.

sacrosanct

- ['saekrъsae¤kt] а свещен, неприкосновен.

sacrum

- ['seikrъm] n (pl -s, -ra [-rъ] ) анат. сакрум, кръст.

sad

- [saed] а 1. тъжен, натъжен, опечален; печален, нерадостен, скръбен; in ~ earnest ост. съвсем сериозно; a ~der and a wiser man човек, осъзнал грешките си/чукнат от живота; помъдрял човек; 2. разг., често шег. много лош/слаб, ужасен, страшен; жалък (за опит); to make ~ work of оплесквам; З. клисав, тежък; 4. тъмен, мрачен (за цвят); 5. ост. сериозен; ~ dog нехранимайко, хаймана; ~ sack aм. sl. кутсузин; некадърник, неоправник.

sad-iron

- ['saedaiъn] n ютия.

sadden

- [saedn] v натъжавам (се), нажалявам (се), опечалявам (се).

saddle

- [saedl] n 1. седло; самар; in the ~ 1) на кон, яхнал; 2) на власт; to be in the ~ 1) на власт съм, разпореждам се; 2) работя с увлечение; 2. гръб, филе (на животно); ~ of mutton овнешко филе; З. геогр. седловина; 4. аръш (част от конски хамут); 5. техн. подложка; възглавница; уплътнение; to put the ~ on the right horse разг. обвинявам справедливо, посочвам истинския виновник. [saedl] v 1. оседлавам; 2. натоварвам; обременявам (with); to be ~d with прен. нося/имам на гьрба си; З. качвам се на седлото (и с up).

saddle shoe

- ['saedl,shu:] n ам. вид обувка с цветен банд отпред.

saddle-cloth

- ['saedlkloҐ] n потник под седло/самар.

saddle-horse

- ['saedlho:s] n кон за езда.

saddle-roof

- ['saedlru:f] saddleback 2.

saddle-tree

- ['saedltri:] n рамка на седло/самар.

saddleback

- ['saedlbaek] n 1. геогр. седловина; 2. арх. покрив с два фронтона; З. вид гларус; 4. черно прасе с бяла ивица на гърба.

saddlebag

- ['saedlbaeg] n обик. pl дисаги; чанта на колело/ мотоциклет.

saddlebow

- ['saedlbou] n преден лък на седло.

saddler

- ['saedlъ] n седлар, сарач.

saddlery

- ['saedlъri] n 1. седларство, сарачество; 2. сарачница; З. сарашки стоки.

sadism

- ['seidizm] n садизъм.

sadness

- ['saednis] n скръб, печал, униние.

safari

- [sъ'fa:ri] n араб. ловна експедиция в Африка, сафари.

safe

- [seif] а 1. невредим, здрав (и читав); в безопасност; запазен, спасен, избавен; ~ and sound невредим, здрав и читав; to see s.o. ~ home изпращам някого до вкъщи (да не му се случи нещо); ~ arrival благополучно пристигане; 2. безопасен, сигурен; надежден, верен; на когото може да се разчита; in ~ hands в добри ръце, на сигурно място; at a ~ distance на почетно разстояние, достатъчно далеч; ~ house солидна/здрава къща; as ~ as houses/as the Bank of England съвсем надежден/сигурен; ~ load техн. допустим товар; they've got him ~ държат го, хванали ca гo, не може да им избяга; to be on the ~ side 1) за всеки случай; за по-сигурно; 2) в безопасност съм; it is ~ to say може със сигурност/спокойно да се каже/твърди; he is ~ to win/come той непременно ще спечели/ дойде; ~ seat for the Tories място (в парламента), което непременно ще бъде спечелено от консерваторите; to be a ~ catch сn. ловя топката безпогрешно; ~ period дни, когато няма опасност от забременяване; З. предпазлив; който не поема рискове; better to be ~ than sorry бъди предпазлив, за да не съжаляваш после; with a ~ conscience с чиста съвест. [seif] n 1. сейф, огнеупорна каса; 2. кафез (за провизии); хладилен шкаф/помещение.

safe conduct

- ['seif,kondъkt] n 1. пропуск, открит лист; 2. охрана.

safe-cracker

- ['seifkraekъ] n касоразбивач.

safe-deposit

- ['seifdipozit] n сейф, хранилище (в банка).

safe-keeping

- ['seif,ki:pi¤] n съхранение.

safe-light

- ['seiflait] n фот. фотолабораторна лампа.

safeguard

- ['seifga:d] n 1. гаранция, защита; предпазна мярка; предпазител (against); 2. охрана. ['seifga:d] v гарантирам; предпазвам; охранявам, защищавам; to ~ an industry ик. вземам протекционни мерки по отношение на дадена индустрия.

safely

- ['seifli] adv 1. благополучно; 2. сигурно, със сигурност.

safety

- ['seifti] n 1. безопасност, сигурност; непокътнатост, запазеност; to play for ~ избягвам всякакъв риск; for ~'s sake за (по-голяма) сигурност; in a place of ~ на сигурно/безопасно място; ~ first безопасността преди всичко, без рискове; ~ first policy предпазлива политика; 2. ~ catch; З. attr предпазен; защитен; ~ factor, factor of ~ коефициент на сигурност.

safety catch

- ['seifti,kaetsh] n тех. 1. предпазен/застопоряващ елемент; 2. "котка" на асансьор.

safety curtain

- ['seifti,kъ:tn] n театр. противопожарна завеса.

safety glass

- ['seifti,gla:s] n нечупливо/нетрошливо стъкло.

safety lamp

- ['seifti,laemp] n (обезопасена) миньорска лампа.

safety razor

- ['seifti,reizъ] n самобръсначка.

safety valve

- ['seifti,vaelv] n 1. тех. предпазен вентил/клапан; 2. прен. отдушник; to sit on the ~ 1) потискам чувствата си; 2) водя политика на репресии.

safety zone

- ['seifti,zoun] n ам. място, безопасно за пешеходци.

safety-belt

- ['seiftibelt] n предпазен ремък/колан.

safety-lock

- ['seiftilok] n секретна брава.

safety-match

- ['seiftimaetsh] n (безопасна) кибритена клечка.

safety-net

- ['seiftinet] n предпазна мрежа при акробатични номера.

safety-pin

- ['seiftipin] n безопасна игла.

safflower

- ['saeflauъ] n бот. шафранка, багрилен/див шафран (Carthamus tinctorius).

saffron

- ['saefrъn] n 1. бот. жълт минзухар, шафран (Crocus sativus); 2. жълт цвят.

sag

- [saeg] v (-gg-) 1. хлътвам, вгъвам се; изкривявам се; вися, провисвам; ~ging shoulders увиснали paмене; 2. прен. отпадам, отслабвам; западам; клюмвам; З. тьрг. спадам (зa цени); намалява ми се цената; 4. мор. отклонявам се от курса. [saeg] n 1. хлътване, вгъване: изкривяване; провисване; 2. тьрг. спадане на цените; З. мор. дрейф, отклонение от курса; свойство (на платноходка) да се обръща само под напора на вятъра.

saga

- ['sa:gъ] n лит. 1. сага, исландска хроника; 2. сказание, предание; героичен епос; З. дълъг семеен роман (и ~ novel); хроника; дълга история.

sagacious

- [sъ'geishъs] а 1. проницателен, далновиден, прозорлив; пресметлив; 2. интелигентен, умен (за животно).

sagacity

- [sъ'gaesiti] n проницателност, далновидност, прозорливост; пресметливост; интелигентност.

sagamore

- ['saegъmo:] n индиански вожд.

sage

- [seidj] a 1. далновиден, мъдър, умен; учен; 2. често ирон. велемъдър, всезнаещ; сериозен, важен. [seidj] n мъдрец; маг. [seidj] n бот. градински чай (Salvia officinalis).

sage-brush

- ['seidjbrлsh] n бот. ам. пелин (Artemisia).

sage-green

- ['seidjgri:n] a, n сивозелен (цвят).

saggar

- ['saegъ] n капсула/ковчеже за изпичане на порцеланови изделия.

sagger

- ['saegъ] saggar.

saggitate

- ['saedjiteit] а бот. стреловиден.

saggitated

- ['saedjiteitid] saggitate.

sagittal

- ['saedjitъl] а стреловиден.

sagittarius

- [,saedji'tЁъriъs] n Стрелец (сьзвездие и знак на зодиака).

sago

- ['seigou] n 1. бот. сагова палма (и ~ palm); 2. саго, палмено нишесте.

sahib

- ['sa:ib] n инд. господин; сър; господар; европеец.

said

- [] вж. say .

sail

- [seil] n 1. корабно платно; under ~ с опънати/вдигнати платна; (at) full ~ с опънати/вдигнати платна; прен. тържествено; in full ~ с всички платна; to set ~ отплувам (from от, to, for за); to take/haul in ~ свивам/сьбирам платната; прен. намалявам амбициите си, посвивам платната; to make ~ 1) вдигам платно/платна; 2) отплувам; to strike ~ 1) свивам/прибирам платната; 2) признавам се за победен; 2. платноход(ка); гемия; сьбир. платноходни кораби; twenty ~ 20 кораба; З. плаване; мореплаване, пътуване по море; to go for a ~ отивам на разходка с платноходка; 4. крило на вятърна мелница (и ~ arm). [seil] v 1. пътувам с, карам, управлявам (плавателен сьд); 2. проплувам, пропътувам; to ~ uncharted seas плувам по неизследвани морета; З. отплувам, тръгвам на път, отпътувам; 4. нося се, рея се, летя; 5. плъзгам се плавно, плувам; 6. движа се тържествено; sail in залавям се/намесвам се енергично/решително; sail into 1) влизам тържествено в; 2) разг. нападам, нахвърлям се върху; sail through изкарвам (изпит и пр.) без всякакво усилие.

sailboat

- ['seilbout] n платноход(ка).

sailcloth

- ['seilkloҐ] n брезент.

sailer

- ['seilъ] n платноход, кораб с платна; good/slow ~ бързоходен/бавен кораб.

sailfish

- ['seilfish] n вид риба меч (Istiophorus).

sailing

- ['seili¤] n 1. плаване, навигация; 2. ветроходство; З. тръгване, отпътуване, отплуване; ~ orders заповед за отплуване.

sailing-master

- ['seili¤ma:stъ] n шкипер; капитан (на яхта); щурман.

sailing-ship

- ['seili¤ship] n кораб с платна.

sailor

- ['seilъ] n 1. моряк, матрос; мореплавател; ~ s' home пансион за моряци; to be a good/bad ~ не страдам/страдам от морска болеет, добре/зле понасям пътуване по море; 2. плоска дамска/детска шапка (и ~ hat).

sailoring

- ['seilъri¤] n моряшки живот.

sailorly

- ['seilъli] a 1. моряшки; 2. стегнат, спретнат; кадърен.

sailors'-choice

- ['seilъztshois] n ам. различии видове риби в Атлантическия океан.

sailplane

- ['seilplein] n планер, безмоторен самолет.

sainfoin

- ['seinfoin] n бот. еспарзета (Onobrychis viciaefolia).

saint

- [seint] nред имена често [sint, snt] n светец (и прен.), светия; пред име свети (често ськр. St. St); calender of ~ s църковен календар; ~ 's day патронен празник на църква; имен ден; St Anthony's fire мед. червен вятър, еризипел; ерготизъм, отравяне с мораво рогче; St Bernard (dog), great St Bernard санбернарско куче; St Elmo's fire corposant; St John's wort бот. жълт кантарион, звъника (Hypericum); St Stephen's Камарата на общините. [seint] v канонизирам; почитам като светец; ~ed свят, свещен; my ~ ed aunt! разг. боже мой!

sainthood

- ['seinthud] n 1. святост; 2. сьбир. светци, светии.

saintlike

- ['seintlaik] а като (на) светец.

saintly

- ['seintli] а свят; непорочен, безгрешен; като (на) светец.

saith

- [seҐ] ост. says.

sake

- [seik] n: for the ~ of, for... ~ 's ~ за, засади; в интерес на; от уважение към; с цел да, за да; for my ~ (за)ради мене; за мой хатър; for God's/heaven's/goodness'/pity's/paзг. Pete's ~ за бога! to talk for the ~ of talking говоря, за да се намирам на приказки; for old times' ~, for old ~ 's ~ заради старото ни приятелство; for the ~ of argument колкото/за да поспорим; art for art's ~ изкуство заради изкуството, "чисто изкуство"; to pursue learning for its own ~ уча заради самото учение. ['sa:ki] n японска оризова ракия.

saker

- ['seikъ] n 1. вид голям сокол (Falco sacer); 2. ост. воен. малък топ.

sal

- [sael] n хим. сол; ~ volatile амониев карбонат; амоняк; ~ ammoniac амонячна сол, нишадър.

salaam

- [sъ'la:m] n араб. селям; поздрав; темане, поклон. [sъ'la:m] v правя селям/темане, покланям се; поздравявам.

salable

- ['seilъbl] а 1. който може да се продаде; който се търси/бързо се продава, търсен; 2. прен. продажен, подкупен.

salacious

- [sъ'leishъs] а 1. похотлив, сластолюбив, сластен; 2. неприличен, нецензурен, пикантен; мръсен, порнографски.

salacity

- [sъ'laesiti] n похот(ливост), сладострастие, сласт; 2. нецензурност, пикантност.

salad

- ['saelъd] n 1. салата; 2. attr за салата; ~ dressing подправка за салата (оцет, зехтин и пр.); ~ oil зехтин; ~ days младежки години, първа младост.

salamander

- ['saelъmaendъ] n 1. зоол. дъждовник, саламандър; 2. мит. саламандра, саламандър; З. нажежено желязо/тиган; мангал; преносима пещ; 4. метал. налеп, настил.

salami

- [sъ'la:mi] n итал. (силно подправен) салам.

salariat

- [sъ'lЁъriaet] n сьбир. чиновници, хора, които са на заплата.

salary

- ['saelъri] n за плата. ['saelъri] v плащам заплата на; salaried man човек на/ със заплата.

sale

- [seil] n 1. продажба; продаване, продан; for ~ продава се; goods on ~ стоки за продан/продажба; articles for which there is no ~ стоки, които не се търсят/за които няма пазар; articles that command a sure/ready ~ стоки, които много се търсят/които лесно се продават/харчат; I haven't made a ~ нищо не съм продал; 2. продажба на търг, аукцион; to put up for ~ обявявам на търг; З. разпродажба (с намалени цени) ( и bargain/clearance ~ ); ~ of work благотворителен базар на вещи, изработени от членове на организация и пр.

sale-ring

- ['seilri¤] n участници в търг.

sale-room

- ['seilrum] n 1. аукционна зала; 2. зала/помещение за продажби.

saleable

- [] salable.

salep

- ['saelep] n тур. салеп.

saleratus

- [,saelъ'reitъs] n ам. сода бикарбонат.

sales clerk

- ['seilz,kla:k] n продавач (в магазин).

sales promotion

- ['seilzprъ,moushn] n (методи за) рекламиране на стоки/увеличение на продажбите.

sales resistance

- ['seilzri,zistъns] n нежелание да се купува; неотзивчивост към реклама на стоки.

sales talk

- ['seilz,to:k] n увещаване на клиента, рекламиране на стоката; прен. убеждаване да се приеме някаква идея, проагитиране, кандардисване.

sales tax

- ['seilz,taeks] n данък върху продажбите.

salesgirl

- ['seilzgъ:l] n продавачка (в магазин).

saleslady

- ['seilzleidi] salesgirl.

salesman

- ['seilzmъn] n (pl -men) 1. продавач; 2. търговски пътник/посредник.

salesmanship

- ['seilzmъnship] n 1. търговски похват; изкуство да се привличат купувачи/клиенти; 2. прен. умение да убеждавам.

saleswoman

- ['seilzwumъn] n (pl -women [wimin]) продавачка.

salework

- ['seilwъ:k] n 1. стока за продан; 2. небрежна работа.

salic

- ['saelik] а ист. салически; ~ law закон, според който жените нямат право да наследяват короната.

salicylic

- ['saeli'silik] а хим. салицилов.

salience

- ['seiliъns] n 1. очебийност; изтъкнатост; 2. изпъкналост, издаденост; издутина.

salient

- ['seiliъnt] I. a 1. очебиен, очевиден; изпъкващ, забележителен, характерен; 2. изпъкнал, издаден; ~ angle геом. изпъкнал ъгъл; З. ост. бликащ, скачащ; II. п 1. геом. изпъкнал ъгъл; 2. издатина, издаденост; З. воен. клин.

saliferous

- [sъ'lifъrъs] а геол. съдържащ сол (за пласт).

salina

- [sъ'lainъ] n um. 1. солено блато; солена почва; 2. солна мина; солница.

saline

- ['seilain] I. a 1. солен; 2. солен, соленист, салинен; II. п 1. salina; 2. хим. сол; З. мед. физиологичен разтвор.

salinity

- [sъ'liniti] n соленост.

saliva

- [sъ'laivъ] n слюнка.

salivary

- ['saelivъri] а физиол. слюнчен.

salivate

- ['saeliveit] v мед. 1. отделям слюнка; 2. предизвиквам отделяне на слюнка.

salivation

- [saeli'veishn] n отделяне на слюнка.

sallet

- ['saelit] n ист. лек шлем.

sallow

- ['saelou] а жълтеникав, бледен, нездрав. ['saelou] n 1. бот. ива (Salix caprea); 2. върбова фиданка.

sally

- ['saeli] n 1. воен. вилазка, внезапно нападение от обсада; 2. излет, разходка, екскурзия; З. изблик, избухване, кипване; 4. духовита забележка, острота (и ~ of wit). ['saeli] v 1. воен. правя вилазка, нападам внезапно от обсада (out); 2. излизам, тръгвам, отправям се, запътвам се (forth, out).

sally lunn

- ['saeli,lлn] n вид кифла.

sally-port

- ['saelipo:t] n воен. врата за вилазки (в укрепление).

salmagundi

- [saelmъ'gлndi] n l. ястие от кълцано месо, аншуа, зеленчуци и подправки; 2. прен. миш-маш, бъркотия, каша.

salmi

- ['saelmi] n рагу от дивеч.

salmon

- ['saemъn] n 1. pl без изменение сьомга (Salmo salar); 2. розово-оранжев цвят.

salmon trout

- ['saemъn,traut] n зоол. балканска пъстърва (Salmo trutta).

salon

- [sae'lo:n] n фp. 1. салон, приемна стая/зала; 2. ист. прием на видни общественици, литератори и пр. в салоните на дама от висшето общество; З. изложбена зала; 4. ежегодна изложба на картини на живи художници; 5. моден/козметичен салон.

saloon

- [sъ'lu:n] n 1. салон, зала (в параход, хотел и пр., за изложби); зала за пътници от първа класа (в кораб); ~ deck палуба за пътници от първа класа; ~ passenger пътник от първа класа; ~ bar първокласен бар (в ресторант и пр.); 2. жп. салон-вагон; З. вид голям закрит автомобил; 4. ам. кръчма, пивница; бар.

saloon-keeper

- [sъ'lu:nki:pъ] n ам. съдържател на пивница, бар, кръчмар.

saloon-pistol

- [sъ'lu:npistl] n пистолет/пушка за стрелба на закрито.

saloonrifle

- [sъ'lu:nraifl] saloon-pistol.

salsify

- ['saelsifai] n бот. 1. козя брада, брадица (Tragopodon); 2. black ~ кокеш (Scorzonera).

salt

- [so:lt] n 1. сол; in ~ осолен, в саламура; 2. хим. сол; ~ of lemon лимонена киселина; З. рl очистително; 4. пикантност, острота, остроумие, духовитост; това, което придава пикантност/привлича най-много; adventure is the ~ of life to some men някои хора душа дават/живеят само за приключения; 5. разг. опитен моряк (и old ~); 6. солено блато; солено поле; 7. рl нахлуване на солена вода в речно устие; to eat ~ with s.o. гостувам някому; to eat s.o.'s ~ 1) гостувам някому; 2) издържан/зависим съм от някого; to sit above/below the ~ ист. седя на масата между господарите/слугите; not to be worth/to be hardly worth o.'s ~ не струвам парите, дето ми плащат; не ме бива за нищо; to take with a grain/pinch of ~ приемам с резерва, поставям под съмнение, считам за преувеличено/съмнително; the ~ of the earth солта на земята, най-ценните хора; I am not made of ~ не съм от захар, не ме е страх да не се измокря; to put/cast ~ on s.o.'s tail хващам/пипвам/улавям някого; to rub ~ into a wound унижавам още повече; like a doze of ~s sl. много бързо, тутакси. [so:lt] а 1. солен, посолен, осолен; 2. живеещ/растящ в солени води; солен; З. прен. горчив, лют; ~ tears горчиви сълзи; 4. остроумен, духовит; пикантен, солен; пиперлия; 5. разг. много скъп, солен. [so:lt] v 1. соля, посолявам, насолявам, осолявам (u с away, down); давам сол на (животно); 2. придавам пикантност на; З. тьрг. sl. подправям; увеличавам; надписвам; to ~ an account вписвам твърде високи/ ниски цени в сметка; to ~ the books надписвам приходите; to ~ a mine изкуствено подобрявам качеството на проба, за да получа подобра цена при продажба; 4. вет. имунизирам (кон); salt away 1) скътвам, спестявам; 2) осолявам, слагам в саламура; salt down salt away; salt up salt away 1.

salt horse

- ['so:lt,ho:s] n sl. говежда консерва.

salt junk

- ['so:lt,djл¤k] мор. sl. salt horse.

salt-box

- ['so:ltboks] n 1. солница; 2. ам. къща с два етажа отпред и един отзад.

salt-cellar

- ['sъltselъ] n солница.

salt-lick

- ['so:ltlik] n място, където животните отиват да лижат сол.

salt-marsh

- ['so:lt,ma:sh] n заливана от морето ливада.

salt-pan

- ['so:ltpaen] n солено езеро; солница.

salt-pit

- ['so:ltpit] n солница.

saltation

- [sael'teishn] n 1. книж. скачане, подскачане, скок; 2. биол. мутация.

saltatorial

- [,saeltъ'to:riъl] а 1. пригоден за скачане; 2. скачащ, движещ се със скачане/скокове; скокообразен (и за развитие).

saltatory

- ['saeltъtъri] saltatorial.

saltbush

- ['sъ:ltbush] n бот. лобода (Atriplex).

salter

- ['so:ltъ] n търговец/продавач на сол.

saltern

- ['so:ltъn] n солница.

saltine

- [sol'ti:n] n ам. тънка солена бисквита.

saltpetre

- ['soltpi:tъ] n хим. селитра.

saltshaker

- ['soltsheikъ] n ам. солница (с дупчици).

saltwater

- ['soltwo:tъ] а морски, соленоводен.

saltworks

- ['soltwъ:ks] n солница.

saltwort

- ['soltwъt] n бот. 1. вълмо, корай, луга (Salsola kali); 2. ам. вид ароматен храст (Batis maritima).

salty

- ['so:lti] a 1. солен; 2. солен, пикантен, леко нецензурен; остроумен; З. напомнящ морето/моряшкия живот.

salubrious

- [sъ'lu:briъs] а здрав, здравословен.

salubrity

- [sъ'lu:briti] n здравословност.

saluki

- [sъ'lu:ki] n вид азиатска/сев.-афр. хрътка.

salutary

- ['saeljutъri] a 1. полезен, благотворен; 2. здравословен; лечебен.

salutation

- [,saelju'teishn] n 1. поздрав, поздравяване, приветствие; pl поздрави, привети; 2. обръщение (в писмо).

salutatorian

- [sъ,lu:tъ'to:riъn] n ам. втори по успех випусник, който произнася слово на годишния акт.

salutatory

- [sъ'lju,tъtъri] 1. а поздравителен, приветствен; 2. п ам. приветствено слово.

salute

- [sъ'lju:t] v 1. поздравявам, приветствувам; 2. воен. отдавам чест (на); салютирам, давам салют; З. ам. приветствувам, одобрявам; 4. ост. целувам (при среща, раздяла); 5. ост. срещам, посрещам; the sight that ~d him гледката, която се изпречи пред него. [sъ'lju:t] n 1. поздрав; 2. воен. салют; отдаванe чест; the ~ стойка при отдаванe чест; to take the ~ 1) отвръщам при отдаване чест; 2) приемам почетния салют; to return/acknowledge the ~ изстрелвам контрасалют; З. ост. целувка (при среща, раздяла).

salvable

- ['saelvъbl] а спасяем; избавим.

salvage

- ['saelvidj] n 1. спасяване на имущество (при пожар, корабокрушение и пр.); 2. спасено имущество/ стока; З. възнаграждение за спасяване на имущество; 4. изваждане на потънал плавателен съд; ~ company компания, която се занимава с изваждане на потънали плавателни съдове; 5. (използване на) отпадъци. ['saelvidj] v спасявам от унищожение/потъване/пленяване.

salvation

- [sael'veishn] n спасение, избавление; to work out o.'s own ~ сам намирам изход от беда, сам се избавям; to find ~ ставам християнин; S. Army Армия на спасението (религиозно-благотворителна организация).

salvationist

- [sael'veishъnist] n 1. член на Salvation Army (вж. salvation); 2. ам. (сектантски) проповедник.

salve

- [saelv] n 1. мехлем; 2. успокоително средство/ влияние; успокоение. [saelv] v 1. намазвам с мехлем; лекувам; 2. успокоявам (сьвест); уталожвам; задоволявам. [saelv] salvager .

salver

- ['saelvъ] n поднос, табла, табличка.

salvia

- ['saelviъ] n бот. конски босилек, какула.

salvo

- ['saelvou] n 1. воен. оръдеен залп; салют; 2. изблик, буря (от аплодисменти). ['saelvou] n 1. резерва, уговорка, условие; with an express ~ of their rights с изрична уговорка за запазване на всичките им права; 2. прен. усукване, извъртане; претекст; средство за измъкване.

sam

- [saem] n: to stand ~ sl. черпя, плащам; upon my ~ бога ми, честна дума.

sam Browne

- [saem,braun] n офицерски портупей.

sam Browne belt

- [saem,braun'belt] Sam Browne.

samara

- [sъ'maerъ] n бот. семе/плод на бряст и пр.

samaritan

- [sъ'maeritъn] 1. а самарянски; 2. п самарянин; good ~ приятел в нужда.

samba

- ['saembъ] n самба (танц).

sambar

- ['saembъ] n зоол. индийски елен (Cervus unicolor).

sambo

- ['saembou] n 1. потомък на индианец и негър; 2. разг. S. негър. ['saembou] n сп. самбо.

sambur

- ['saembъ] sambar.

same

- [seim] a, pron обик. с the, this, that, these, those 1. същ(и), еднакъв, идентичен; he is the ~ age as той e на същата възраст като; at the ~ time по същото време, същевременно; при това; the very ~ точно същият; точно такъв; one and the ~ един и същи; 2. същото; it is all/just the ~ to me все ми e едно, безразлично ми e; much the ~ почти/ непроменен/какъвто си беше, в същото състояние; почти същото; ~ here разг. (и аз) също; З. тьрг. юр. (често без the) същият, гореказаният, споменатият. [seim] adv (с the) също (така); по същия начин; all/just the ~ въпреки това/всичко.

sameness

- ['seimnis] n 1. еднаквост, тъждественост, идентичност; сходство, прилика; 2. еднообразие, монотонност.

samisen

- ['saemisen] n японска триструнна китара.

samite

- ['saemait] n ост. златотъкан брокат.

samlet

- ['saemlit] n млада сьомга.

samoan

- [sъ'mouъn] I. а самоански; II. п 1. самоанец, жител на островите Самоа; 2. самоански език.

samp

- [saemp] n 1. едро смляна царевица; 2. качамак.

sampan

- ['saempъn] n плоскодънна китайска лодка.

samphire

- ['saemfaiъ] n бот. 1. крайморска салата, морски копър (Crithmum maritima); 2. glasswort.

sample

- [saempl] n 1. проба, мостра, образец; to be up to ~ отговарям на мострата; ~ post (пощенска такса за) мостра без стойност; 2. пример, образец, модел; to give a ~ of o.'s knowledge/skill показвам какво знам/мога; З. тех. шаблон, модел; 4. attr мострен, пробен, за мостра/проба; ~ book 1) албум с мостри; 2) печ. пробен екземпляр от книга; ~ passage характерен/случайно избран пасаж; ~ plot опитен участък (в разсадник и пр.). [saempl] v 1. вземам проба/проби от; избирам образец; правя анализ; пробвам, изпитвам; 2. дегустирам, опитвам; З. прен. вкусвам от.

sampler

- ['saemplъ] n 1. изпробвач; изпитвач; дегустатор; 2. ам. сборник (от откьси); албум с мостри; З. покривка и пр. с различии видове бродерия.

samurai

- ['saemurai] n ам. самурай; the ~ кастата на самураите.

sanative

- ['saenъtiv] а целебен, лечебен, целителен.

sanatorium

- [saenъ'to:riъm] n (pl -s, -ria [-riъ] ) санаториум.

sanatory

- ['saenъtъri] sanative.

sanbenito

- [saenbe'ni:tou] n ист. 1. черна дреха, в която обличали осъдените на изгаряне от инквизицията; 2. жълта риза на разкаянието.

sanctification

- [,sae¤ktifi'keishn] n 1. освещаване;2. очистение от грехове; З. санкциониране; оправдаване.

sanctified

- ['sae¤ktifaid] a 1. осветен: 2. лицемерно набожен.

sanctify

- ['sae¤ktifai] v 1. освещавам; придавам святост на; 2. очиствам от грехове; З. оправдавам; одобрявам; санкционирам.

sanctimonious

- [,sae¤kti'mounjiъs] а 1. лицемерен, лицемерно набожен; 2. ост. свят, свещен.

sanctimony

- ['sae¤ktimъni] n 1. лицемерие, лицемерна набожност; 2. ост. святост.

sanction

- ['sae¤kshn] n 1. разрешение; санкция; ратификация. ратифициране; одобрение, насърчение; 2. често рl санкция, наказателна мярка; З. подбуда, подтик; 4. ист. декрет. ['sae¤kshn] v 1. санкционирам, ратифицирам; 2. одобрявам; разрешавам; З. юр. предвиждам наказание за, санкционирам.

sanctity

- ['sae¤ktiti] n 1. светост; 2. нерушимост, неприкосновеност; З. рl свещени/свети задължения/права/предмети.

sanctuary

- ['sae¤ktjuъri] n 1. светилище; светиня; храм, олтар; 2. убежище (и прен.); юр. право на убежище; място, където човек не може да бъде арестуван; З. резерват (за птицu и пр.).

sanctum

- ['sae¤ktъm] n лат. 1. светилище; светая светих (и прен.); 2. разг. кабинет, бърлога.

sand

- [saend] n 1. пясък; 2. pl пясък, плаж; пясъци; пясъчна пустиня; З. обик. рl песъчинки; 4. и pl sandbank, sand-bar; 5. жълтеникавочервен цвят; 6. ам. sl. твърдост, издръжливост, смелост; built on ~ несигурен; прен. построен на пясък; head in the ~ отказ да призная/видя опасността; the ~s are running out не остава вече време, краят наближава; rope of ~ измамна сигурност, измамно чувство за сигурност. [saend] v 1. поръсвам с/заравям в пясък; 2. смесвам с/прибавям пясък в; З. чистя/почиствам с пясък/ гласпапир.

sand dollar

- ['saend,dolъ] n зоол. морски таралеж. (Echinoidea).

sand table

- ['saend,teibl] n воен. релефен модел от пясък.

sand-bar

- ['saendba:] n пясъчен нанос/насип.

sand-drift

- ['saenddrift] n плаващи пясъци.

sand-eel

- ['saend,i:l] n зоол. вид змиорка (род Ammodytes).

sand-glass

- ['saendgla:s] n пясъчен часовник.

sand-paper

- ['saendpeipъ] n гласпапир, шкурка. ['saendpeipъ] v изтърквам с гласпапир/шкурка.

sand-piper

- ['saendpaipъ] n зоол. вид бекас (Actitis hypolencos).

sand-pit

- ['saendpit] n пясък (в детско игрище).

sand-shoe

- ['saendshu:] n гуменка; плажна обувка.

sand-spout

- ['saendspaut] n пясъчен стълб (при вихрушка); смерч.

sand-storm

- ['saendsto:m] n пясъчна буря, самум.

sandal

- [saendl] n сандал; ~led обут със сандали. [saendl] n сандалово дърво (Santaluni album).

sandalwood

- ['saendlwud] sandal.

sandarac

- ['saendъraek] n сандарак (смола от африканско хвойново дьрво).

sandarach

- ['saendъraek] sandarac.

sandbag

- ['saendbaeg] n торба/торбичка с пясък, пясъчна торба. ['saendbaeg] v (-gg-) 1. воен. укрепявам с пясъчни торби; подпълвам с пясъчни торби (цепнатина и пр.); 2. удрям в тила/зашеметявам с пясъчна торбичка; З. ам. sl. принуждавам, насилвам.

sandbank

- ['saendbae¤k] n пясъчна плитчина.

sandblast

- ['saendbla:st] n тех. пясъчна струя (за почистване на камьк, стькло и пр.). ['saendbla:st] v почиствам с пясъчна струя/с песькоструен апарат.

sandblind

- ['saendblaind] а полусляп, недовиждащ.

sandbox

- ['saendboks] n 1. сандък с пясък (на локомотив и пр.); 2. място с пясък за игра на деца; З. ост. кутийка за ръсене на пясък върху мастило.

sandboy

- ['saendboi] n: as happy/jolly/merry as a ~ много весел.

sander

- ['saendъ] n 1. приспособление/камион за пръскане пясък по пътища; 2. тех. песъкоструен апарат.

sanderling

- ['saendъli¤] n зоол. трипръст пясъчник (Crocethia alba).

sandfly

- ['saendflai] n зоол. 1. мушица от рода Simulium; 2. папатак (Phlebotomus papatasii).

sandhill

- ['saendhil] n дюна.

sandhog

- ['saendhog] n ам. sl. работник на подводен тунел.

sandlot

- ['saendlot] n ам. 1. празно място, използвано за игрище; 2. attr любителски, махаленски (за спортна игра).

sandman

- ['saendmъn] n дет. сънчо.

sandsoap

- ['saendsoup] n груб сапун.

sandstone

- ['saendstoun] n минер. пясъчник.

sandwich

- ['saendwidj] n сандвич. ['saendwidj] v 1. правя сандвич; 2. слагам/намествам/ поставям/вмъквам помежду; to be ~ed between притиснат съм между.

sandwich boards

- ['saendwidj,bo:dz] n pl рекламни плакати, прикрепени на гърба и гърдите на човек.

sandwich-man

- ['saendwidjmъn] (pl -men) n човек, който носи рекламни плакати на гърба и гърдите си, човек-реклама.

sandwort

- ['saendwъt] n бот. песъчарка (Arenaria).

sandy

- ['saendi] I. a 1. пясъчен; песъчлив; 2. жълтеникавочервен; II. п човек с жълтеникаво-червена коса.

sane

- [sein] а 1. нормален (не луд); здравомислещ; 2. разумен, смислен.

sanforize

- ['saenfъraiz] v текст. правя несвиваем.

sang

- [] вж. sing.

sang-froid

- ['sa¤frwa:] n фр. невъзмутимост, хладнокръвие.

sangaree

- [sae¤gъ'ri:] n сладко подправено разредено вино.

sanguinary

- ['sae¤gwinъri] а 1. кървав; кръвопролитен; 2. кръвожаден; З. жесток, варварски; кървав (за закон); ~ language език, пълен с псувни.

sanguine

- ['sae¤gwin] I. a 1. жизнерадостен, сангвиничен; пълнокръвен; 2. оптимистичен; ~ of success уверен в успеха/че ще успее; З. румен; кървавочервен; II. п 1. (рисунка с) червен тебешир/молив; 2. кървавочервен цвят. ['sae¤gwin] v поет. окървавявам, оцапвам/опръсквам с кръв.

sanhedrim

- ['saenidrim] n евр. 1. синедрион; 2. прен. обик. s. синедрион, съвет, събрание; сборище.

sanhedrin

- ['saenidrin] Sanhedrim.

sanicle

- ['saenikl] n бот. дебрянка (Sanicula europaea).

sanitarium

- [saeni'tЁъriъm] ам. sanatorium.

sanitary

- ['saenitъri] I. a 1. чист, хигиеничен; 2. санитарен, здравен; хигиенен; ~ officer хигиенист: ~ towel/napkin дамска превръзка; ~ ware санитарен фаянс; ~ engineer канализационен инженер: II. п ам. обществен клозет.

sanitate

- ['saeniteit] v хигиенизирам.

sanitation

- [saeni'teishn] n 1. здравеопазване; хигиенизиране; 2. канализация.

sanitize

- ['saenitaiz] v 1. хигиенизирам; дезинфекцирам; 2. ам. правя по-приемлив, придавам по-приемлив вид на.

sanity

- ['saeniti] n 1. здрав разум, нормална психика; 2. уравновесеност, трезвост; здрав разум; разсъдливост.

sank

- [] вж. sink.

sanscrit

- ['saenskrit] 1. а санскритски; 2. n санскрит(ски език).

sansculotte

- [sae¤kju'lot] n фр. ист. санкюлот.

sanskrit

- [] Sanscrit.

santa Claus

- ['saentъ,klo:z] n Дядо Коледа, Дядо Мраз.

sap

- [saep] n 1. бот. сок, мъзга; 2. бот. беловина; З. прен. жизнен сок/сили, жизненост; 4. поет. кръв; 5. sl. мухльо; глупак; зубрач; 6. ам. палка с тежка кръгла топка. [saep] (-pp-) 1. източвам соковете на (дьрво); 2. прен. изсмуквам, изстисквам (силu и пр.); изтощавам; З. махам беловината на (дьрво); 4. ам. зашеметявам с (удар с) палка. [saep] n 1. воен. покрит окоп; 2. прен. подривна дейност, подриване. [saep] v (-pp-) 1. копая окопи; нападам от окоп; 2. подривам, подкопавам (и прен.).

sap-green

- ['saepgri:n] 1. а жълто-зелен; 2. n жълто-зелен цвят; сиво-зелена боя от плодовете на зърнастеца.

saphead

- ['saephed] n sl. мухльо; глупак.

sapid

- ['saepid] a 1. вкусен, приятен; ароматен; 2. интересен, съдържателен, смислен.

sapidity

- [sъ'piditi] n 1. (приятен) вкус/аромат; приятност; 2. съдържателност, смисленост.

sapience

- ['seipiъns] n 1. книж. мъдрост; преценка; 2. често ирон. велемъдрие.

sapient

- ['seipiъnt] а 1. книж. мъдър; 2. upoн. велемъдър.

sapless

- ['saeplis] a 1. без сок; сух, изсъхнал; 2. безжизнен; безинтересен, безцветен, блудкав.

sapling

- ['saepli¤] n 1. фиданка; младок; 2. юноша, младеж; З. млада хрътка.

saponaceous

- [,saepъ'neishъs] а книж. 1. сапунен; 2. ам. мазен, мазнишки.

saponify

- [sъ'ponifai] v хим. осапунявам (се).

sapor

- ['seipъ] n книж. вкус; аромат, мирис.

sapper

- ['saepъ] n воен. сапьор, пионер.

sapphic

- ['saefik] I. a 1. проз. сафически; 2. лесбийски: II. n pl сафически стихове.

sapphire

- ['saefaiъ] n 1. сапфир; 2. attr сапфирен.

sapphism

- ['saefizm] n лесбийство.

sappy

- ['saepi] a 1. сочен; 2. жизнен, пълен с енергия; З. sl. глупав; мекушав, сантиментален.

saprogenic

- [,saeprъ'djenik] а гнилостен (за бактерии).

saprophyte

- ['saeprъfait] n биол. сапрофит.

sapwood

- ['saepwud] n бот. беловина.

saraband

- ['saerъbaend] n сарабанда.

saracen

- ['saerъsъn] n ист. сарацин.

saracenic

- [,saerъ'senik] a сарацински.

sarcasm

- ['sa:kaezm] n сарказъм.

sarcastic

- [sa:'kaestik] a саркастичен.

sarcenet

- ['sa:sъnet] n тънък копринен плат за подплата и пр.

sarcocarp

- ['sa:kъka:p] n бот. месо на плод; месест плод.

sarcoma

- [sa:'koumъ] n (pl -s, -mata [-mъtъ] ) мед. саркома.

sarcophagus

- [sa:'kofъgъs] n (pl -es, -gi [-gai] ) саркофаг.

sard

- [sa:d] n минер. вид кафяво-оранжев халцедон.

sardine

- [sa:'di:n] n сардина; сардела; packed like ~ s натъп кани като сардели.

sardinian

- [sa:'diniъn] I. а сардински; II. n 1. сардинец; 2. сардински диалект.

sardonic

- [sa:'donik] а сардоничен, язвителен.

sardonyx

- ['sa:dъniks] n минер. сардоникс, вид халцедон.

saree

- [] sari.

sargasso

- [sa:'gaesou] n бот. саргасово водорасло.

sarge

- [sa:dj] n разг. ськр. от sergeant.

sari

- ['sa:ri] n инд. сари (женска дреха, наметало).

sark

- [sa:k] n шотл. ост. риза.

sarky

- ['sa:ki] a sl. саракастичен.

sarong

- [sъ'гo¤] n саронг (малайско облекло).

sarsaparilla

- [,sa:sъpъ'rilъ] n фaрм. тоническо средство (от екстракт от корена на ам. тропическо дьрво).

sarsnet

- [] sarcenet.

sartorial

- [sa:'to:riъl] а превз. шивачески, шивашки.

sartorius

- [sa:'to:riъs] n анат. шивашки мускул.

sash

- [saesh] n шарф (на офицер, орденоносец); широк платнен колан, пояс. [saesh] n рамка на прозорец; прозорец (с рамката).

sash-window

- ['saeshwindou] n прозорец на две части, които се отварят нагоре и надолу.

sashay

- ['saeshei] v ам. разг. 1. нося се (елегантно, плавно), ходя наперено; 2. движа се настрана/диагонално.

sasin

- ['seisin] n индийска черна антилопа.

sass

- [saes] n ам. разг. дързък/нахален отговор; дръзки приказки, дързост. [saes] v ам. разг. отвръщам дръзко/нахално.

sassafras

- ['saesъfraes] n бот. ам. лаврово дърво.

sassenach

- ['saesъnaek] n шотл. ирл. презр. англичанин.

sassy

- ['saesi] а ам. дързък, нахален.

sat

- [] вж. sit.

satan

- [seitn] n сатана.

satanic

- [sъ'taenik] а сатанински.

satanism

- ['seitъnizm] n 1. сатанинство, сатанински характер/ склонности: 2. сатанизъм.

satchel

- ['saetshъl] n (ученическа) чанта (за гръб).

sate

- [seit] ост. sat (вж. sit). [seit] v 1. засищам, задоволявам (anemum и пр.); 2. пресищам.

sateen

- [sъ'ti:n] n памучен сатен.

sateless

- ['seitlis] а книж. ненаситен.

satellite

- ['saetъlait] n 1. астр. спътник, сателит; изкуствен спътник; 2. прен. сателит, човек от нечий антураж; епигон; З. (град/държава) сателит (и ~ town/state); 4. attr сателитен.

satiable

- ['seishъbl] а утолим; задоволим.

satiate

- ['seishieit] v 1. утолявам, засищам, насищам; 2. пресищам. ['seishiъt] a 1. заситен; 2. преситен.

satiation

- [seishi'eishn] n 1. насищане; наситеност, насита; 2. пресищане, преситеност, пресита.

satiety

- [sъ'taiъti] n насита; пресита; to (the point of) ~ до насита/пресита.

satin

- ['saetin] n 1. атлаз; 2. attr атлазен; сатиниран; лъскав, гланцов, гланциран; ~ finish (лек) гланц; ~ paper лъскава/гланцова хартия. ['saetin] v гланцирам, сатинирам; лъскам.

satinet

- [saeti'net] n текст. сатинет.

satinette

- [saeti'net] satinet.

satiny

- ['saetini] а като атлаз; гладък; лъскав.

satire

- ['saetaiъ] n сатира.

satiric

- [sъ'tirik] а сатеричен; саркастичен.

satirical

- [sъ'tirikъl] satiric.

satirist

- ['saetъrist] n сатирик.

satirize

- ['saetъraiz] v осмивам, пиша сатира (за).

satisfaction

- [,saetis'faekshn] n 1. задоволство, удовлетворение (at, with); задоволяване; удоволствие; to the ~ of 1) така че да задоволи, както изисква; 2) за удоволствие на; it is a ~ to know that приятно е да се знае, че; to give ~ (to) задоволявам, удовлетворявам (нечии изисквания, нужди); the ~ of not having to do it/of being siuccessful радостта, че няма нужда да го направя/че съм успял; 2. уреждане, изплащане (на дьлг) (of); обезщетение (for); З. удовлетворение за обида (и чрез дуел); to give ~ извинявам се за обида; съгласявам се на дуел; to demand/obtain ~ искам/получавам удовлетворение; 4. рел. изкупление; to make ~ for изкупвам; in ~ of като изкупление за.

satisfactory

- [,saetis'faektъri] a 1. задоволителен; сносен, добър; достатъчен; 2. рел. изкупителен.

satisfy

- ['saetisfai] v 1. задоволявам, удовлетворявам; харесвам на; to ~ the examiners издържам изпит с тройка; to rest satisfied доволен/удовлетворен съм; 2. задоволявам, утолявам (глад, любопитство); З. изпълнявам, спазвам, съблюдавам; 4. погасявам дълг; обезщетявам; компенсирам; посрещам; (задьлжения и пр.); 5. убеждавам, уверявам; to ~ o.s. of the truth of убеждавам се в истинността на; 6. успокоявам, разсейвам (сьмнения и пр.).

satisfying

- ['saetisfaii¤] а 1. приятен; задоволяващ; 2. обилен, питателен, сит.

satrap

- ['saetrъp] n 1. ист. сатрап; 2. сатрап, деспот, тиранин.

satrapy

- ['saetrъpi] n ист. сатрапия.

saturate

- ['saetshъreit] v 1. пропивам/просмуквам се в; напоявам; накисвам; to be ~d разг. мокър съм до кости; 2. хим. насищам; ~d solution наситен разтвор; з. насищам (пазар); 4. обик. pass проливам, просмуквам (in, with) (за пороци, суеверия, знания и пр.); to ~ o.s. in задълбочавам се в, изучавам подробно; 5. воен. разрушавам напълно (с бомби).

saturation

- [,saetshъ'reishn] n насищане, наситеност; ~ point хим. точка на насищане.

saturday

- ['saetъdi] n cъбота.

saturn

- ['saetъn] n астр., мит. Сатурн.

saturnalia

- [,saetъ'neiliъ] n pl лат. 1. S. сатурналии, древноримски тържества в чест на бога Сатурн; 2. прен. обик. с гл. в sing вакханалия, оргия, пир.

saturnian

- [sae'tъ:niъn] I. a 1. сатурнов; ~ age златен век; ~ metre/verse ранноримски стих; 2. щастлив, блажен; непорочен; II. п 1. (въображаем) жител на Сатурн; 2. рl ~ metre/verse.

saturnine

- ['saetъnain] a 1. мрачен, навъсен, намръщен; 2. ост. роден под влиянието на Сатурн; З. хим. оловен; 4. мед. засегнат от оловно отравяне.

saturnism

- ['saetъnizm] n мед. оловно отравяне, сатурнизъм.

satyagraha

- [sa:tja:'gra:ha:] n инд. пасивна съпротива (на злото).

satyr

- ['saetъ] n 1. мит. сатир; 2. развратник; З. зоол. пеперуда от сем. Satirydae.

satyric

- [sъ'tirik] а сатирски, сатировски.

sauce

- [so:s] n 1. coc; подправка; 2. (нещо, което придава) пикантност/разнообразие; З. aм. компот от плодове; плодов киcел; диал. зеленчуци с месо; 4. разг. дързост, нахалство; дързък език; none of your ~! я недей нахалничи! 5. aм. sl. питие; to serve with the sameb ~ прен. връщам със същото/със същата монета, връщам си го; what is ~ for the goose is ~ for the gander с какъвто аршин мериш, с такъв ще ти мерят. [so:s] v 1. гарнирам със сос; слагам сос на; 2. придавам пикантност на (и прен.); З. разг. отговарям дръзко/нахално на, отвръщам на.

sauce-boat

- ['so:sbout] n сосиера.

sauce-box

- ['so:sboks] n разг. нахалник.

saucepan

- ['so:spъn] n тенджера.

saucer

- ['so:sъ] n 1. чинийка (за чаша); 2. плитка котловина, хлътнатина.

saucer-eyed

- ['so:sъraid] а с големи ококорени очи; ококорен.

sauciness

- ['so:sinis] n нахалство, дързост, безочливост.

saucy

- ['so:si] а 1. нахален, дързък, безочлив; 2. жив, весел; З. sl. елегантен, шик, моден.

sauerkraut

- ['sauъkraut] n нем. кисело зеле.

sauna

- ['so:nъ,'saunъ] n сауна.

saunter

- ['so:ntъ] v разхождам се бавно/спокойно, шляя се; to ~ through life прекарвам живота си безцелно. ['so:ntъ] n (бавна/спокойна) разходка; to come at a ~ идвам, без да бързам.

saunterer

- ['so:ntъrъ] n 1. разхождащ се човек; 2. празноскитащ.

saurel

- [so'rel] n зоол. сафрид (Trachurus).

saurian

- ['so:riъn] а зоол. от рода на гущерите.

saury

- ['so:ri] n зоол. вид риба (Scombresox saurus).

sausage

- ['sosidj] n 1. наденица; салам; суджук, луканка (и flat ~); 2. ав. разг. наблюдателен балон (и ~ baloon); not a ~ sl. съвсем нищо, нищичко; ~ fingers пръсти като кебапчета.

sausage-dog

- ['sosidjdog] n разг. дакел.

sausage-roll

- ['sosidjroul] n пирожка с мляно месо.

saute

- ['soutei] фр. 1. а леко запържен/задушен; 2. п соте. [] v запържвам/задушавам леко.

sautern

- [sou'tъ:n] n фр. сотерн (вид бяло вино).

sauterne

- [sou'tъ:n] sautern.

savage

- ['saevidj] I. a 1. див, дивашки (и прен.); 2. свиреп, жесток; безжалостен; З. разг. разярен, яростен; 4. дивашки, просташки; II. п 1. дивак; 2. свиреп/жесток човек; З. грубиян, простак. ['saevidj] v 1. правя да подивее; 2. хапя; стъпквам (за кон); З. нападам яростно/свирепо.

savagery

- ['saevidjri] n 1. дивачество; 2. диващина, варварство, свирепост, зверство, зверщина.

savanna

- [sъ'vaenъ] n савана, прерия, гола равнина.

savannah

- [sъ'vaenъ] savanna.

savant

- ['saevъnt, 'sъva:n] n фр. учен.

save

- [seiv] v 1. спасявам, избавям; запазвам (from); 2. пестя, спестявам (усилия, време и пр.); to ~ o.s. trouble спестявам си/избягвам неприятности/главоболия: З. пестя, икономисвам, турям настрана (и с up); 4. сп. спасявам (топка); 5. запазвам се добре, не се развалям, трая (за храна); to ~ o.'s bacon/skin спасявам/отървавам (си) кожата; to ~ o.'s breath мълча си, премълчавам; God ~ бог да пази; (God) ~ us! пази боже! [seiv] n спасяване. [seiv] prep., ост. cj освен, с изключение на; освен дето, освен ако; ~ that освен това, че.

save-all

- ['seivo:l] n 1. нещо, което пази/предпазва; 2. работно облекло/престилка; З. мор. мрежа за улавяне на паднали предмети (при товарене); 4. съд за събиране на отпадъци; 5. мор. малко помощно платно; 6. скъперник.

saveloy

- ['saevъloi] n сух салам.

saver

- ['seivъ] n 1. спасител, избавител; 2. спестовник; спестител; З. често в сьчет. нещо, което ни спестява (труд. време); some machines are ~s of labour някои машини спестяват труд.

savin

- ['saevin] n бот. смрадлива хвойна (Juniperus sabina).

saving

- ['seivi¤] a 1. спасителен; 2. пестелив, спестовен; З. стиснат, свидлив; 4. юр. съдържащ уговорка; ~ clause (клауза с) уговорка. ['seivi¤] n 1. спасяване, избавяне; 2. спестяване; рl спестявания, спестени пари. ['seivi¤] prep, cj с изключение (на), освен; ~ your presence/ ост. your reverence прощавайте за израза.

savings-bank

- ['seivi¤zbae¤k] n спестовна каса.

saviour

- ['seiviъ] n спасител; the S. Спасителят (Христос).

savoir-faire

- [,saevwa:'fЁъ] n фр. такт(ичност), умение.

savoir-vivre

- [,saevwa:'vi:vr] n фр. добро възпитание; добър тон.

savor

- [] ам. savour.

savory

- ['seivъri] n бот. чубрица (Satureja). ['seivъri] savoury.

savour

- ['seivъ] n 1. (характерен) вкус/дъх/аромат; 2. прен. оттенък, следа; З. прен. пикантност, интерес; стимул. ['seivъ] v 1. имам вкус/дъх/аромат (of на); 2. прен. напомням, докарвам, имам оттенък (of на); З. книж., ост. вкусвам с наслада/удоволствие/критично; наслаждавам се на; 4. ост. слагам подправка на; придавам вкус/аромат на.

savoury

- ['seivъri] I. a 1. вкусен, апетитен; 2. пикантен; З. приятен; 4. почтен, добър (за репутация); II. п салата и пр. преди ядене; нещо солено (напр. сирене) след ядене.

savoy

- [sъ'voi] n вид зимно къдраво зеле (и ~ -cabbage).

savoyard

- [sъ'voia:d] n савоец.

savvy

- ['saevi] v sl. знам; схващам, разбирам, чактисвам, лесно загрявам. ['saevi] n sl. акъл; схватливост; чактисване, загряване; умение, такт.

saw

- [so:] вж. see . [so:] n сентенция, поговорка, мъдра мисъл, максима. [so:] n трион. [so:] v (sawed [so:d]; sawed, sawn [so:n]) режа/нарязвам/ отрязвам с трион; режа се с трион; to ~ the air ръкомахам, жестикулирам; to ~ at стържа на (цигулка и пр.).

saw-fish

- ['so:fish] n зоол. риба трион (Pristis).

saw-fly

- ['so:flai] n зоол. листна оса (сем. Tenthretinidae).

saw-mill

- ['so:mil] n дъскорезница.

sawbones

- ['so:bounz] n sl. хирург.

sawbuck

- ['so:bлk] n 1. sawhorse; 2. ам. sl. банкнота от 10 долара.

sawder

- ['so:dъ] n разг.: soft ~ ласкателство, мили очи, подмилкване. ['so:dъ] v разг. лаская, правя мили очи на, подмилквам се/подмазвам се на.

sawdust

- ['so:dлst] n дървени стърготини.

sawed-off

- ['so:dof] а 1. с прерязана/скъсена цев (за пушка); 2. дребен, нисичък (за човек).

sawhorse

- ['so:ho:s] n магаре за рязане на дърва.

sawn

- [] вж. saw4 .

sawney

- ['so:ni] n 1. презр. S. шотландец; 2. sl. глупак, простак.

sawwort

- ['so:wъ:t] n бот. сърпец (Serratula tinctoria).

sawyer

- ['so:jъ] n 1. резач на дърва; 2. ам. залято от река дърво; З. вид дървояден червей.

sax

- [saeks] n секира (и apxeoл.). [saeks] ськр. от saxophone.

saxatile

- ['saeksъ'tail] а скален, живеещ в скали.

saxe

- [saeks] n светлосин цвят/боя.

saxe blue

- ['saeksblu:] saxe.

saxhorn

- ['saeksho:n] n муз. саксхорн.

saxifrage

- ['saeksifridj] n бот. обичниче, потайниче.

saxon

- [saeksn] n 1. ист. саксонец; 2. шотл., ирл. англичанин; З. жител на Саксония (в ГДР); 4. ист. (англо)саксонски език, староанглийски език; 5. attr ист. (англо)саксонски; германски; in plain ~ без заобикалки, на прост език.

saxony

- ['saeksъni] n (плат от) фина прежда.

saxophone

- ['saeksъfoun] n саксофон.

say

- [sei] v (said [sed] ) казвам (s.th. to s.o.); to ~ o.'s lesson казвам/разказвам си урока; to ~ o.'s prayers казвам/ чета си молитвата; you may well ~ so имаш право, право казваш; so you ~ така казваш/мислиш ти (но може да не си прав); what have you to ~ for yourself? как ще обясниш/оправдаеш поведението си? to have nothing to ~ for o.s. 1) с нищо не мога да се оправдая; 2) няма какво да кажа, нищо не говоря, мълча си; ~ no more! достатъчно! ясно! to ~ s.o. nay ост. отказвам някому; that is to ~ тоест, с други думи, другояче казано; I should ~ бих казал, струва ми се; what I ~ is that аз мисля/казвам, че; моето мнение е, че; no sooner said than done речено-сторено; they ~ , it is said казват; he is said to be казват, че бил; ~ five pounds/days да кажем/речем пет лири/дни; ~ it were true да кажем/речем, че е истина; it ~s much/s.th. for това говори/показва много за; it ~s nothing to me не ми говори нищо, не ме вълнува; you don't ~ (so)! разг. нима! хайде де! I'll ~ разг. да, разбира се; I'm not ~ing няма да кажа, отказвам да говоря; and so ~ all of us и всички мислим така; what do/would you ~ to a glass of beer? искаш ли (да изпием по) една бира? it ~s in the paper във вестника пише/се казва; the clock ~s... часовникът показва...; (I) ~ слушай! there is no ~ing when/what не се знае кога/какво; един господ знае кога/какво; it goes without ~ing от само себе си се разбира; before you could ~ knife/Jack Robinson преди да можеш да се обърнеш/завъртиш, преди да усетиш; you said it! you can ~ that again! разг. така е! точно така! ~s you! sl. ами! краставици на търкалета! say about казвам/разказвам за; say back казвам в отговор, отвръщам; say on продължавам да разказвам; say over (пре)повтарям. [sei] n (решаващо) мнение, (последна) дума; to say/have o.'s ~ изказвам се, казвам всичко, което искам, казвам си думата; to have a ~ in the matter имам думата/влияние по този въпрос; to have no ~ /not much ~ in the matter нямам думата/не мога да решавам по този въпрос.

say-so

- ['seisou] n ам. разг. 1. (лично) твърдение/мнение; произволно решение; I can't take that only on your ~ не мога да приема това, само защото ти го твърдиш; 2. (право на) решение; решителна дума; on the ~ of his doctor по решение на лекаря му.

saying

- ['seii¤] n поговорка; as the ~ is/goes както се казва.

scab

- [skaeb] n 1. струпей; коричка (на рана); 2. краста; кел; З. бот. краста по кората на дърветата; 4. разг. стачкоизменник; работник, който отказва да влезе в профсъюз/който приема по-ниска заплата от определената; 5. разг. мошеник, негодник. [skaeb] v (-bb-) 1. зараствам, образувам коричка (за рана); 2. ставам стачкоизменник; отказвам да членувам в профсъюз; приемам по-малка заплата от определената (от профсьюза).

scabbard

- ['skaebъd] n ножница; to throw away the ~ хвърлям се в борба/бой. ['skaebъd] v прибирам/слагам в ножницата.

scabbed

- [skaebd] a 1. крастав; келав; 2. жалък, никакъв.

scabby

- ['skaebi] a 1. покрит със струпеи; грапав; 2. сърбящ; З. разг. scabbed 2.

scabies

- ['skeibii:z] n мед. краста, скабиес.

scabious

- ['skeibiъs] n бот. самогризка, заешки уши (Scabiosa). ['skeibiъs] а мед. крастав; от краста.

scabrous

- ['skeibrъs] а 1. бот., зоол. грапав, неравен; 2. прен. труден, деликатен; З. неприличен, циничен, нецензурен; мръсен; скандален.

scad

- [skaed] n зоол. вид сафрид (Trachurus). [skaed] n ам. sl. голямо количество, куп, маса.

scaffold

- ['skaefъld] n 1. ешафод; прен. смъртно наказание; to go to the ~ екзекутират ме; 2. стр. скеле. ['skaefъld] v правя/вдигам скеле около.

scaffolding

- ['skaefъldi¤] n стр. (материал за) скеле.

scagliola

- [skaeli'oulъ] n ит. стр. имитация на мрамор.

scalable

- ['skeilъbl] а по който може да се изкатери човек.

scalar

- ['skeilъ] n 1. мат. скалар(на величина); 2. attr 1) мат. скаларен; 2) бот. като стълбица.

scalawag

- ['skaelъwaeg] ам. scallywag.

scald

- [sko:ld] v 1. опарвам; попарвам; 2. подварявам (се); ~(ed) cream каймак от подварено мляко; З. мия с вряла вода; попарвам; ~ing tears горчиви сълзи. [sko:ld] n опарване; изгаряне с вряла течност; изгорено място. [sko:ld] skald.

scale

- [skeil] n 1. блюдо на везна; (pair of) ~s везна, везни; 2. the S.s Везни (сьзвездие и знака на зодиака); to hold the ~s even съдя/решавам безпристрастно; to tip/turn the ~s прен. накланям везните; решавам въпроса; to swing the ~s in favour of накланям везните в полза на; to throw into the ~s прибавям като фактор/довод (в спор и пр.); to turn the ~(s) at..., to go to ~ at... тежа...; to go to ~ сn. тегля се, меря се (за жокей). [skeil] v 1. тегля, претеглям; 2. тежа; З. сn. to ~ in/out тегля се преди/след надбягвания (за жокей). [skeil] n 1. люспа (и зоол.); коричка, корица (и на рана); 2. обвивка на листна пъпка; З. тех. котлен камък, накип; окисна корица; обгар; 4. зъбен камък; the ~s fell from his eyes прен. той прогледна, видя/ разбра истината; to remove the ~s from s.o.'s eyes отварям на някого очите за истината, разкривам/казвам някому истината. [skeil] v 1. чистя люспите на (риба); лющя (се) (и за мазилка) (и с off); 2. тех. образувам накип/обгар/ котлен камък; З. чистя котлен/зъбен камък. [skeil] n 1. скала, стълбица (на термометьр и пр.); линия; размерения на линия; линеал; 2. таблица; ~ of wages надничен блок, таблица за работната заплата; З. мащаб; размер; drawn to ~ по възприет мащаб; on a large/grand/vast ~ в голям мащаб; on a small ~ в малък мащаб, скромно; ~ model модел по мащаб, мащабен модел; economies of ~ икономии, постигнати поради по-голямо количество на производство и пр.; in ~ съразмерен; out of ~ несъразмерен; 4. муз. гама; 5. мат. система на изчисление (и ~ of notation); 6. прен. (обществена) стълбица; high/low in the social ~ с високо/ниско обществено положение; at the top/bottom of the ~ на най-горното/най-ниското стъпало, на върха/дъното. [skeil] v 1. катеря се/покатервам се по; изкачвам, достигам (врьх и пр.); 2. определям по таблица; свеждам към/определям мащаб; З. съизмерим съм (за величина); 4. меря, измервам; 5. to ~ down/up намалявам/увеличавам пропорционално.

scale-armour

- ['skeila:mъ] n ист. люспеста броня.

scale-board

- ['skeilbo:d] n тънка дъсчица.

scale-bug

- ['skeilbлg] n зоол. щитоносна въшка (Coccidae).

scale-fern

- ['skeilfъ:n] n бот. люспеста папрат (Ceterach officinarum).

scale-insect

- ['skeilinsekt] scale-bug.

scalene

- ['skeili:n] I. a 1. геом. разностранен (за триьгьлник); наклонен (за конус, цилиндьр); 2. анат. стълбест (за мускул); II. п 1. геом. разностранен триъгьлник; 2. анат. стълбест мускул.

scalepan

- ['skeilpaen] n блюдо на везни.

scaling-ladder

- ['skeili¤laedъ] n 1. ист. обсадна стълба; 2. пожарникарска стълба.

scall

- [sko:l] n ост. краста; кел.

scallawag

- ['skaelъwaeg] scallywag.

scallion

- ['skaeliъn] n лук, арпаджик; праз.

scallop

- ['skaelъp] n 1. вид мида (Pecten); (кръгла) раковина; 2. (съд във форма на) раковина (за печене); ястие, печено в такъв съд; З. рl фестон. ['skaelъp] v 1. готвя/пека в раковина; 2. ам. пека в бял соc, поръсен със сухар; З. фестонирам.

scallywag

- ['skaeliwaeg] n 1. кранта, дръгливо добиче; 2. sl. нехранимайко, негодник, пройдоха; З. ам. ист. презр. южняк, който приема политиката на севeрните щати след гражданската война.

scalp

- [skaelp] n 1. скалп; out for ~s войнствено/нападателно/много критично настроен; 2. прен. трофей; З. ам. разг. дребна печалба; 4. шотл. гола скала/връх. [skaelp] v 1. скалпирам (и прен.); 2. ам. разг. купувам евтино (билетu и пр.) и препродавам с печалба; спекулирам на дребно с ценни книжа.

scalp lock

- ['skaelp,lok] n дълъг кичур коса на бръсната глава на индианец.

scalpel

- ['skaelpъl] n мед. скалпел.

scaly

- ['skeili] а 1. люспест; 2. покрит с накип/котлен камък; З. ам. жалък, долен, низък.

scamp

- [skaemp] n 1. калпазанин, дявол (често гал.); хаймана; 2. ист. разбойник. [skaemp] v претупвам (работа).

scamper

- ['skaempъ] v 1. тичам, (под)скачам, лудувам (about); 2. избягвам, офейквам (away, off). ['skaempъ] n игра, лудуване; бягане, галоп; to take a dog for a ~ извеждам куче да поиграе/потича.

scan

- [skaen] v (-nn-) 1. проз. скандирам (се); правя метричен анализ на; the verse does not ~ стихът e неправилен (ритмически); 2. разглеждам, изследвам, изyчавам внимателно; З. хвърлям бегъл поглед на, поглеждам бегло; 4. телев. разлагам, разгъвам (образ); 5. рад. сканирам, изследвам (пространство) с радиолокатор.

scandal

- ['skaendъl] n 1. скандал; позор, срам; позорна постъпка; it is a ~ that скандално e, че; 2. клюки, злословия; клюкарствуване; злословене; сплетни; to talk ~ клюкарствувам, сплетнича; З. юр. клевета; ~ sheet вестник, пълен с клюки и скандални истории.

scandalize

- ['skaendъlaiz] v възмущавам, скандализирам, шокирам. ['skaendъlaiz] v мор. намалявам площта на (платно).

scandalmonger

- ['skaendъlmл¤gъ] n клюкар, сплетник, интригант.

scandalous

- ['skaendъlъs] а 1. възмутителен, позорен, срамен, скандален; 2. клеветнически; клюкарски.

scandent

- ['skaendъnt] а бот. пълзящ , виещ се.

scandinavian

- [,skaendi'neiviъn] 1. а скандинавски; 2. п скандинавец.

scandium

- ['skaendiъm] n хим. скандий.

scanner

- ['skaenъ] n 1. телев. устройство за разлагане (на изображение); 2. радиолокационна антена; З. многоточков измервателен уред.

scanning

- ['skaeni¤] n 1. телев. разлагане, развиване; 2. радиолокационно изследване; търсене (на цел).

scansion

- ['skaenshn] n проз. скандиране.

scansorial

- [skaen'so:riъl] а зоол. 1. лазещ; катерещ се; 2. пригоден за лазене/катерене.

scant

- [skaent] а ост. книж. scanty1; with ~ courtesy нелюбезно; ~ of breath задъхан. [skaent] v ост. намалявам; икономисвам; скъпя.

scanties

- ['skaentiz] n pl разг. дамски пликчета.

scantling

- ['skaentli¤] n ряд. 1. малка греда/дъска; 2. ост. малко количество; З. образец, мостра; 4. определени размери (при строеж, особ. на кораб).

scanty

- ['skaenti] а 1. оскъден, недостатъчен, ограничен; 2. беден, слаб (за реколта); З. късичък, мъничък (за дреха).

scape

- [skeip] n 1. бот. стъбло; 2. арх. тяло на колона. [skeip] ост. escape.

scapegoat

- ['skeipgout] n козел отпущения, изкупителна жертва.

scapegrace

- ['skeipgreis] n хаймана, пройдоха, нехранимайко; негодник.

scaphoid

- ['skaefoid] а анат. лодковиден, ладиевиден.

scapula

- ['skaepjulъ] n (рl -lae [-li:] ) анат. лопатка, скапула.

scapular

- ['skaepjulъ] I. а анат. скапуларен, лопатъчен, раменен; II. п 1. цьрк. скапуларий, презраменник; 2. мед. превръзка за рамо; З. зоол. махово перо.

scapulary

- ['skaepjulъri] scapular II. 1.,3.

scar

- [ska:] n 1. белег (от рана); 2. белег, рязка, драскотина; З. прен. белег, следа; to leave a ~ on оставям дълбока следа върху, засягам дълбоко. [ska:] v (-rr-) 1. оставям белег; правя белег/рязка; 2. зараствам с белег (обик. с over). [ska:] n стръмна/изпъкнала скала.

scarab

- ['skaerъb] n 1. зоол. скарабей (брьмбар); 2. (камък/пръстен с) изображение на скарабей (у египтяните).

scaramouch

- ['skaerъmautsh] n ост. 1. смешник, шут (от ит. комедии); 2. негодник, нехранимайко.

scarce

- [skЁъs] а 1. недостатъчен, оскъден; 2. рядък, дефицитен (за стока и пр.); който рядко се среща; to make o.s. ~ разг. изпарявам се, махам се. [skЁъs] scarcely.

scarcely

- ['skЁъsli] adv 1. едва; 2. едва-що; тъкмо; ~ had I entered when едва-що бях влязъл, когато/и; З. едва ли; he can ~ have said so едва ли e казал това.

scarcity

- ['skЁъsiti] n 1. недостиг, липса, оскъдица; недостатъчност; 2. глад; З. рядкост.

scare

- [skЁъ] v 1. плаша (се), изплашвам (се), уплашвам (се); to ~ s.o. out of his wits здравата изплашвам някого, изкарвам ума на някого; to be ~d stiff (of) ужасно/страшно се боя (от), умирам от страх (от); 2. уплашвам и прогонвам (off, away); З. to ~ up ам. събирам, намирам (пари и пр.). [skЁъ] n 1. уплаха, паника, ужас; war ~ страх от война; to give s.o. a ~ изплашвам някого; 2. attr жур. сензационен; създаващ паника; ~ story сензационен материал.

scare-heading

- ['skЁъhedi¤] n жур. сензационно заглавие (с едри буквu).

scarecrow

- ['skЁъkrou] n (бостанско) плашило (и прен.).

scaredy-cat

- ['skЁъdi,kaet] n ам. бъзльо, пъзльо.

scaremonger

- ['skЁъmлngъ] n паникьор, разпространител на тревожни слухове.

scarf

- [ska:f] n 1. шалче, шарф, ешарп; 2. широка мъжка вратовръзка; З. воен. шарф; 4. продълговата покривка, тишлайфер. [ska:f] v слагам/мятам шалче (на); увивам с шалче. [ska:f] n 1. тех. скосен ръб; скосяване; срязване под остьр ъгъл; 2. дълга ивица китова маc.

scarf-pin

- ['ska:fpin] n игла за вратовръзка.

scarf-skin

- ['ska:fskin] n епидермис; живец (около нокьт).

scarifier

- ['skaerifaiъ] n мед., тех. скарификатор.

scarify

- ['skaerifai] v 1. разравям със скарификатор; 2. мед. скарифицирам, правя нарези на (тькан); З. прен. наранявам/ уязвявам дълбоко (с критика и пр.).

scarious

- ['skЁъriъs] а бот. сух; зоол. люспест.

scarlatina

- [ska:lъ'ti:nъ] n мeд. скарлатина.

scarlet

- ['ska:lъt] I. a 1. ален, червен; to turn ~ пламвам, изчервявам се силно; 2. развратен; противен, гаден; ~ woman ост. 1) блудница, проститутка; 2) ~ whore; ~ hat кардиналска шапка; ~ letter ам. червена буква А, носена като позорен знак от съгрешили жени; II. п 1. ален цвят, алено; 2. червен плат (за военни униформи и пр.); червени дрехи.

scarlet fever

- ['ska:lъt,fi:vъ] scarlatina.

scarlet runner

- ['skа:lъt,rлnъ] n бот. градински боб с червени цветове (Phaseolus multiflorus).

scarlet whore

- ['ska:lъt,ho:] n 1. бuбл. голямата блудница; Вавилон; 2. ост. римската католическа църква; папизъм.

scarp

- [ska:p] escarp.

scarper

- ['ska:pъ] v sl. избягвам, офейквам.

scary

- ['skЁъri] а разг. 1. страшен, страховит; 2. плашлив, пъзлив; уплашен.

scat

- [skaet] v (-tt-) обик. imp махам се, изпарявам се; пcт (кьм котка). [skaet] n sl. пеене на импровизирана джазова мелодия. [skaet] v (-tt-) sl. импровизирам джазова мелодия. [skaet] n животински изпражнения.

scathe

- [skei] v 1. поет. повреждам, поразявам; съсипвам; 2. прен. унищожавам (с критика и пр.); нападам жестоко; scathing criticism/look унищожителна критика/поглед; З. обик. в отр. изр. увреждам, засягам, прен. докосвам. [skei] n поет. вреда; повреда; without ~ невредим.

scatology

- [skъ'tolъdji] n 1. капрология; 2. (интерес към) порнография.

scatter

- ['skaetъ] v 1. пръскам (се), разпръсквам (се); 2. наръсвам, посипвам (with с); З. разпръсквам, разгонвам (тьлпа, облаци и пр.); 4. физ. разсейвам; 5. пръскам, раздавам щедро/с широка ръка; 6. прен. разбивам, осуетявам (надежди и пр.).

scatter rug

- ['skaetъ,rлg] n килимче.

scatter-brain

- ['skaetъbrein] n развейпрах; забраван, заплес.

scatter-brained

- ['skaetъbreind] а вятърничав, лекомислен; разсеян.

scatter-good

- ['skaetъgud] n прaхосник.

scatter-gun

- ['skaetъgлn] shotgun.

scattered

- ['skaetъd] а 1. разхвърлян, разпръснат, разпилян; 2. разпокъсан, разкъсан (за облачност); З. разположен нарядко; thinly ~ population рядко население.

scattering

- ['skaetъri¤] а разпилян, разпръснат; в различни посоки; ~ votes малък брой гласове. ['skaetъri¤] n 1. разпръскване; 2. физ. разсейване; З. малък брой; ~ of visitors малко/редки посетители.

scatty

- ['skaeti] а разг. луд, шантав; to drive s.o. ~ подлудявам някого.

scaup

- [sko:p] n зоол. северна потапница (Aythia marila).

scaur

- [sko:] scar .

scavenge

- ['skaevindj] v 1. чистя улиците, събирам смет; търся (полезни отпадъци) (for); 2. тех. продухвам (цилиндьр на двигател); отстранявам отработени газове; пречиствам (разтопен метал).

scavenger

- ['skaevъndjъ] n 1. уличен метач, чистач, боклукчия; 2. животно, което се храни с мърша; З. любител на порнографията.

scazon

- ['skeizъn] n проз. хориямб.

scenario

- [si'na:riou, aм. si'nЁъriou] n сценарий (и прен.); либрето.

scene

- [si:n] n 1. място на действие/събитие; действие; прен. сцена, арена; ~ of strife арена на борба; 2. гледка, пейзаж; зрелище; обстановка; you need a change of ~ имаш нужда от промяна (на обстановката); З. сцена, картина (на пиеса), епизод (вьв филм и пр.); 4. сцена, скандал; 5. рl декори, кулиси; behind the ~s зад кулисите (и прен.); 6. ост. сцена, театър; драматично изкуство; 7. сфера на действие; място (на нещо модно); the drug ~ положението с наркотиците; търговията с наркотици; to be on the ~ движа се със забележителни/ светски хора; to make the ~ with участвувам в нещо с (някой забележителен човек); to come on the ~ (по)явявам се; to quit the ~ умирам; to set the ~ вж. set 1.

scene stealer

- ['si:n,sti:lъ] n ам. актьор, който съзнателно привлича вниманието върху себе си (без да има централна роля).

scene-dock

- ['si:ndok] n склад за декори.

scene-painter

- ['si:npeintъ] n художник-декоратор.

scene-shifter

- ['si:nshiftъ] n сценичен работник.

scenery

- ['si:nъri] n 1. декори; 2. пейзаж, природа; change of ~ вж. scene 2.

scenic

- ['si:nik] а 1. сценичен, театрален; 2. живописен; панорамен (за пьт); ~ splendours природни красоти, величествена природа; ~ railway малко влакче, което минава през изкуствени пейзажи (в увеселителен парк); З. изобразяващ сцена/действие (за картина и пр.).

scenography

- [si'nogrъfi] n сценография.

scent

- [sent] n 1. миризма, мирис, аромат, (благо)ухание; 2. парфюм; З. лов. следа, диря (по миризма); подушване; обоняние (особ. на куче); on the (right) ~ по следите (и прен.); off the ~ изгубил следата, по погрешна следа (и прен.); to put/throw s.o. off the ~ пращам някого по лъжливи следи (и прен.); успявам да заблудя някого; on a false/wrong ~ по погрешна следа; 4. разпръснати хартийки при кроса hare and hounds (вж. hare ). [sent] v 1. душа; подушвам (и с out); 2. прен. подушвам, усещам; З. изпълвам с благоухание; (на)парфюмирам; пръскам с парфюм.

scent-bag

- ['sentbaeg] n 1. зоол. торбичка, в която се отделя миризливо вещество; 2. торбичка с анасон и пр., използувана при лов на лисици.

scented

- ['sentid] а 1. ароматен, благоуханен; 2. парфюмиран, ароматизиран.

scepsis

- ['skepsis] n фил. скепсис.

scepter

- [] ам. sceptre.

sceptic

- ['skeptik] 1. а скептичен/скептически; 2. n скептик.

sceptical

- ['skeptikъl] а скептичен, скептически.

scepticism

- ['skeptisizm] n скептицизъм.

sceptre

- ['septъ] n скиптър (и прен.).

schadenfreude

- ['sha:dnfroidъ] n нем. злорадство.

schedule

- ['shedjul] n 1. списък, каталог; 2. таблица; З. разписание; план; програма; on ~, up to ~ навреме, точно; behind ~ със закъснение/изоставане; (according) to ~ по плана/разписанието; full ~ пълна/запълнена програма; голяма/ пълна заетост; 4. опис, инвентар. ['shedjul] v 1. правя списьк/опис/инвентар; включвам в списък/опис; 2. особ. ам. планирам, определям (по план), проектирам.

scheelite

- ['shi:lait] n минер. шеелит.

schematic

- [ski:'maetik] а схематичен.

scheme

- [ski:m] n 1. план, проект, програма; 2. схема, скица, диаграма, таблица; система, метод, начин; ~ of life начин на живот; ~ of society устройство на обществото; З. интрига, скрит план, заговор, комплот. [ski:m] v 1. планирам, проектирам, възнамерявам; 2. правя скрити планове, заговорнича; интригантствувам; scheming young man интригант, нечестен млад човек.

schemer

- ['ski:mъ] n интригант, нечестен човек.

scherzo

- ['skЁъtsou] n муз. скерцо.

schism

- [sizm] n схизма, разкол.

schismatic

- [siz'maetik] 1. а схизматически, разколнически; 2. n схизматик, разколник.

schist

- [shist] n геол. шиста.

schizo

- ['skitsou] ськр. от schizophrenic 2.

schizophrenia

- [skitsou'fri:niъ] n мед. шизофрения.

schizophrenic

- [skitsou'frenik] мед. 1. а шизофреничен; 2. n шизофреник.

schmaltz

- [smolts] n разг. сладникава сантименталност.

schmoe

- [shmou] n ам. sl. глупак, простак.

schnapps

- [shnaeps] n нем. ракия.

schnitzel

- [snitsl] n нем. шницел.

schnook

- [shnuk] n ам. sl. глупак, простак.

schnorkel

- [sno:kl] n шнорхел.

scholar

- ['skolъ] n 1. учен; 2. грамотен/образован човек; З. стипендиант; 4. ученик; to be a good French ~ добре зная френски.

scholarlike

- ['skolъlaik] a 1. начетен; 2. научен; на (високо) научно равнище.

scholarship

- ['skolъship] n 1. начетеност, ерудиция, знания; 2. стипендия.

scholastic

- [skъ'laestik] I. a 1. схоластичен; педантичен; ограничен; 2. училищен; учебен, образователен; учителски; З. учен, научен; II. п схоластик; педант.

scholasticism

- [skъ'laestisizm] n схоластика; схоластичност.

scholiast

- ['skouliaest] n коментатор, анотатор (на древни авторu).

scholium

- ['skouliъm] n (pl -ia [-'iъ] ) бележка, коментар (кьм cm. гр., лат. текст).

school

- [sku:l] n 1. училище; to teach ~ ост. учителствувам; we were at ~ together съученици сме, от училище се знаем; 2. институт; факултет; школа; З. учебни занятия, училище; 4. муз., лит., изк. школа; 5. рl изпити (обик. за научна степен); сграда, където се провеждат тези изпити; 6. the ~s (доктрините на) средновековните университети; ~ doctors преподаватели в средновековните университети; 7. attr училищен; ученически; ~ doctor училищен лекар. [sku:l] v 1. уча, обучавам; 2. приучвам; тренирам; дисциплинирам; обуздавам; to ~ o.s. to patience, etc. приучвам се на търпение и пр.; З. пращам на училище, давам образование на; 4. ост. мъмря. [sku:l] n пасаж, ято, стадо (риба).

school-board

- ['sku:lbo:d] n училищно настоятелство; отдел просвета.

school-leaver

- ['sku:lli:vъ] n завършващ училище.

school-ma'm

- ['sku:lma:m] n ам. разг. 1. учителка; 2. старомодна/педантична/превзета жена, "даскалица".

school-time

- ['sku:ltaim] n 1. (време на) учебни занятия; 2. ученичество, ученически години.

schoolable

- ['sku:lъbl] а 1. податлив на обучение; 2. на училищна възраст.

schoolbook

- ['sku:lbuk] n учебник.

schoolboy

- ['sku:lboi] n ученик.

schoolfellow

- ['sku:lfelou] n съученик.

schoolgirl

- ['sku:lgъ:l] n ученичка.

schoolhouse

- ['sku:lhaus] n училище, училищна, сграда.

schooling

- ['sku:li¤] n 1. образование; възпитание; 2. школовка, тренировка.

schoolman

- ['sku:lmъn] n (pl -men) 1. схоластик; 2. ам. учител.

schoolmaster

- ['sku:lma:stъ] n учител. ['sku:lma:stъ] n 1. риба/кит, водач на пасаж; 2. вид тропическа риба (Lutjanus apodus).

schoolmate

- ['sku:lmeit] n съученик, другар от училище.

schoolmistress

- ['sku:lmistris] n учителка.

schoolmistressy

- ['sku:lmistrisi] а разг. превзет.

schoolroom

- ['sku:lrum] n класна стая.

schoolteacher

- ['sku:lti:tshъ] n (начален) учител.

schoolwork

- ['sku:lwъ:k] n 1. уроци; 2. домашна работа.

schooner

- ['sku:nъ] n 1. мор. шхуна; 2. ам. prairie schooner; З. ам. висока чаша за бира.

schorl

- [sho:l] n минер. черен турмалин.

schuss

- [shus] n нем. ски шус. [shus] v ски спускам се, правя шус.

sci-fi

- ['saifi] n разг. научно-фантастичен.

sciatic

- [sai'aetik] а 1. анат. седалищен; 2. страдащ от ишиас.

sciatica

- [sai'aetikъ] n мед. ишиас.

science

- [saiъns] n 1. наука (обик. точна - физика, химия, естествени науки, математика); natural ~ естествознание, естествени науки; man of ~ учен (физик, естественик, химик); 2. вещина, умение, техника; З. ост. (по)знания; ~ fiction научнофантастичен роман (и като жанр).

sciential

- [sai'enshъl] а 1. научен; 2. знаещ, компетентен, способен.

scientific

- [saiъn'tifik] а 1. научен; точен; 2. природонаучен; З. вещ, умел, изкусен, опитен.

scientist

- ['saiъntist] n 1. учен; 2. физик, естественик.

scilicet

- ['sailiset] adv лат. а именно, тоест.

scilla

- ['silъ] n бот. синчец (Scilla bifolia).

scimitar

- ['simitъ] n ятаган.

scintilla

- ['sintilъ] n 1. искра; 2. прен. следа, зрънце, капчица; not a ~ of truth ни капка истина.

scintillate

- ['sintileit] v 1. святкам, искря; блещукам; излъчвам; 2. прен. блестя, блясвам.

scintillation

- [,sinti'leishn] n 1. святкане, искрене; блещукане; излъчване; 2. искра; светкавица.

sciolism

- ['saiъlizm] n повърхностни знания, мнима ученост, дилетантство.

sciolist

- ['saiъlist] n псевдоучен, дилетант.

scion

- ['saiъn] n 1. издънка, филиз; 2. прен. потомък, издънка.

scirocco

- [] sirocco.

scissel

- [sisl] n метални изрезки.

scissile

- ['sisail] а цеплив.

scission

- [sishn] n 1.рязане, разрязване, изрязване; 2. отделяне, разделяне.

scissor

- ['sizъ] v режа; подрязвам; разрязвам, срязвам (up, off); изрязвам, отрязвам (out, off).

scissors

- ['sizъz] n pl 1. ножици (и pair of ~); 2. cn. ножица; ~ and paste 1) компилация; 2) attr компилиран.

scissortail

- ['sizъteil] n вид американска птица (Muscivora forficata).

sciurine

- ['saijurain] а зоол. от рода на катериците.

sclerosis

- [skli'rousis] n 1. мед. склероза; 2. бот. втвърдяване.

sclerotic

- [skli'rotik] а 1. мед. склеротичен, склерозен; склерозирал; 2. твърд, втвърден.

sclerous

- ['skliъrъs] а 1. твърд, втвърден; 2. мед. склерозиран.

scoff

- [skof] v подигравам се, надсмивам се, осмивам (at). [skof] n 1. подигравка, присмех, насмешка; 2. посмешище. [skof] v sl. лапам, нагъвам. [skof] n sl. ядене, кльопачка.

scoffer

- ['skofъ] n 1. присмехулник; 2. безбожник.

scofflaw

- ['skoflo:] n ам. разг. постоянен закононарушител, човек, който пет пари не дава за законите.

scold

- [skould] v карам се (на), мъмря, хокам, гълча. [skould] n кавгаджийка.

scollop

- ['skolъp] scallop.

scomber

- ['skombъ] n зоол. скумрия.

sconce

- [skons] n стенен свещник, аплик. [skons] n ост., шег. глава, теме. [skons] n 1. воен. закритие, окоп; 2. ост. убежище, подслон. [skons] v унив. налагам глоба (обик. от една халба бира). [skons] n унив. халба бира (като глоба за лошо дьржане на трапезатa).

scone

- [skon] n 1. вид кифла; 2. sl. глава, тиква.

scoop

- [sku:p] n 1. черпак; гребло; лопата (на водно колело); лопатка (за захар, брашно, за изстьргване вьтрешността на плод и пр.); 2. загребване; загребано количество; at one ~ с един замах (u прен.); З. мед. хирургически инструмент като лопатка; 4. дупка, вдлъбнатина, издълбано място; 5. разг. голяма печалба (особ. тьрговска, получена чрез изпреварване на конкурентите); 6. жур. сензационна новина, публикувана преди другите вестници; последни сведения. [sku:p] v 1. греба; загребвам, изгребвам (и с in, up); 2. копая, изкопавам, издълбавам (out); З. разг. реализирам голяма печалба (като изпреварвам конкурентите); 4. жур. разг. успявам пръв да отпечатам сензационна новина.

scoot

- [sku:t] v разг. офейквам, бягам, махам се.

scooter

- ['sku:tъ] n 1. детско колело тротине; 2. мопед; З. скутер.

scop

- [skop] n древен английски поет/певец.

scope

- [skoup] n 1. обсег, сфера, обхват; компетенция, компетентност; възможност; mind of wide/limited ~ голям/ограничен ум; beyond the ~ of извън възможностите/компетентността на; 2. широта; размах; простор; кръгозор; to give ~ for давам простор/широки възможности за; to give ~ to давам пълна свобода/размах на; З. мор. дължина на веригата от кораба до пуснатата котва; 4. ост. намерение, цел. [skoup] разг. ськр. от telescope, microscope и пр.

scorbutic

- [sko:'bju:tik] а мед. скорбутен; болен от скорбут.

scorch

- [sko:tsh] v 1. обгарям (се), изгарям (се), опърлям (се); 2. свивам (се), съсухрям (се) (от вятьр, горещина); З. прен. унищожавам (с критика), съсипвам, карам да потъне в земята; 4. sl. карам лудо/бясно; ~ed earth (policy) воен. унищожаване на всичко, което може да бъде от полза за нашественика. [sko:tsh] n 1. обгаряне, изгаряне; изгорено място; 2. sl. лудо/бясно каране.

scorcher

- ['sko:tshъ] n 1. ужасно горещ ден; 2. sl. човек, който кара лудо/бясно; З. разг. унищожителен отговор/забележка/критика; 4. sl. нещо удивително/ забележително.

scorching

- ['sko:tshi¤] а 1. горещ, изгарящ; зноен; палещ; 2. прен. унищожителен, жесток (за критика и пр.).

score

- [sko:] n 1. рязка, черта, бразда, драскотина; 2. ост. черта, линия, старт; to go off at ~ впускам се/стрелвам се от старта; З. отбелязване на вересии с резки (особ. в крьчма); сметка; дълг; to run up a ~ задлъжнявам, натрупвам дългове; to pay/settle/wipe off old ~s прен. уреждам стари сметки, отмъщавам си; 4. сп. точки; (голов) резултат; to keep (the) ~ отбелязвам точките; 5. двадесет; four ~ and ten деветдесет; 6. pl множество, голям брой; ~s of times много пъти, много често, десетки пъти; 7. муз. партитура; 8. причина; on the ~ of по причина на, поради, заради; 9. точка, пункт, въпрос; on that ~ по този въпрос, що се отнася до това; 10. разг. отговор/забележка на място; острота; предимство; късмет; to be clever at making ~s off s.o. умея да направя някого да изглежда смешен/да се подиграя с някого; to know the ~ ам. знам как стоят нещата, познавам истинското положение. [sko:] v 1. драскам, надрасквам, правя резки на; отбелязвам с черта/рязка; heart ~d by sorrow наранено от скръб сърце; 2. водя сметка; сп. следя за/ отбелязвам резултата (при игра); отбелязвам точка/гол; картu правя взятка; З. имам успех/късмет, печеля, жъна успех; to ~ a point/an advantage over спечелвам преимущество над, вземам връх над; 4. sl. набавям си наркотици (незаконно); 5. разг. (раз)критикувам остро; 6. муз. оркестрирам; аранжирам (for); приготвям музика/партитура (за филм и пр.); score off 1) разг. правя (някого) да изглежда смешен, унижавам ( и to ~ point off s.o.); score out зачерквам, задрасквам; score under подчертавам; score up отбелязвам точките/резултата; to ~ s. th, up against s.o. запомням нещо (извьршено, казано от някого), за да си отмъстя/даси го върна.

score keeper

- ['sko:,ki:pъ] n сп лице, което отбелязва резултата при състезание.

score-board

- ['sko:bo:d] n табло с резултатите (при сьстезания).

score-book

- ['sko:buk] n сn. книга/карта за отбелязване на резултата.

score-card

- ['sko:ka:d] score-book.

scorer

- ['sko:rъ] n сп. 1. score keeper; 2. играч, който отбелязва гол/точка.

scoria

- ['sko:riъ] n (pl -riae [-rii:] ) шлака, сгурия; pl шлакови парчета от вулканичен произход.

scorify

- ['skorifai] v шлаковам, ошлаковам.

scorn

- [sko:n] n 1. презрение; to hold in ~ презирам; 2. присмех, насмешка; to laugh s.o. to ~ осмивам, подигравам се на; З. обект на презрение/присмех. [sko:n] v презирам; отказвам с презрение (to).

scornful

- ['sko:nful] a презрителен; надменен; пренебрежителен.

scorpio

- ['sko:piou] n Скорпион (сьзвездие и знак на зодиака).

scorpion

- ['sko:piъn] n 1. зоол. скорпион; 2. S. Scorpio; З. библ. бич с шипове; 4. ист. балиста (метателна машина); 5. sl. жител на Гибралтар.

scot

- [skot] n 1. шотландец; 2. ист. келт (преселен от Ирландия в Шотландия).

scotch

- [skotsh] v 1. ост. рязвам, срязвам; ранявам; 2. унищожавам (окончателно); обезвредявам; осуетявам (план). [skotsh] n драскотина, лека рана. [skotsh] v подпирам с клин (бьчва и пр.). [skotsh] n клин (за подпиране на бьчва и пр.).

scotch broth

- ['skotsh,broҐ] n гъста овнешка супа.

scotch fir

- ['skotsh,fъ:] n бял бор (Pinus sylvestris).

scotch pine

- ['skotsh,pain] Scotch fir.

scotch tape

- ['skotsh,teip] n прозрачни лепенки, скоч, тиксо.

scotch woodcock

- ['skotsh,wudkok] n печена филия с аншуа и яйце.

scotchman

- ['skotshmъn] n (pl -men) шотландец.

scotchwoman

- ['skotshwumъn] n (pl -women [-wimin] ) шотландка.

scoter

- ['skoutъ] n зоол. вид потапница (Melanitta).

scotfree

- ['skotfri:] a 1. здрав, невредим; 2. безнаказан; to get off ~ измъквам се безнаказано, излизам сух от водата.

scoticism

- [] Scotticism, Scotticize.

scoticize

- [] Scoticism.

scotland Yard

- ['skotlъnd,ja:d] n Скотланд Ярд.

scots

- [skots] a, n шотландски (диалект).

scots pine

- ['skots,pain] Scotch fir.

scotsman

- ['skotsmъn] n (pl -men) Scotchman.

scotswoman

- ['skotswumъn] n (pl -women [-wimin] ) Scotchwoman.

scotticism

- ['skotisizm] n шотландска дума/произношение и пр.

scotticize

- ['skotisaiz] v 1. подражавам на шотландски обичаи/произношение и пр.; 2. придавам шотландски характер на.

scottish

- ['skotish] Scotch I.

scoundrel

- ['skaundrl] n мошеник, разбойник, негодник.

scoundrelly

- ['skaundrъli] а мошенически, разбойнически.

scour

- [skauъ] v 1. търкам, изтърквам, жуля, изжулвам; лъскам, излъсквам; 2. мия, измивам, промивам; З. лъсвам (за почистен сьд и пр.); 4. изкопавам (канал и пр.- за вода); 5. мед. прочиствам (се) (за черва); имам диария (за животно). [skauъ] n 1. изтъркване, излъскване, изчистване; to give s.th. a good ~ добре излъсквам/изтърквам нещо; 2. ерозивно действие; З. корито, канал, изровено място (от вода); 4. дълбоко/бързо течение; 5. химикал за чистене на дрехи; 6. и рl вет. вид диария. [skauъ] v 1. движа се бързо; профучавам; 2. преброждам; З. претърсвам, претършувам; to ~ about for/after s.th. търся нещо.

scourer

- ['skauъrъ] n 1. тел(че) и пр. за чистене; 2. прах за чистене.

scourge

- [skъ:dj] n 1. бич, камшик; 2. прен. бич, напаст, бедствие; the white ~ туберкулoза. [skъ:dj] v 1. бия с камшик, шибам; 2. измъчвам, мъча, тормозя; З. опустошавам; 4. ам. критикувам остро, бичувам.

scouring rush

- ['skauъri¤,rлsh] n хвощ (Equisetum hyemale).

scourings

- ['skauъri¤z] n pl 1. изстъргана нечистотия; 2. прен. измет.

scouse

- [skaus] n 1. ливърпулец; 2. ливърпулски диалект; З. вид ливърпулска яхния.

scout

- [skaut] n 1. разузнавач (u за кораб, самолет и пр.); патрул; 2. разузнаване; разузнавателна експедиция/акция; on the ~ на разузнаване; З. често S. бойскаут; 4. разг. (добър) човек; 5. лице, което търси нови/обещаващи спортисти/актьори и пр.; 6. прислужник (в Оксфордски колеж). [skaut] v 1. разузнавам; проучвам; 2. to ~ about/round for търся, дебна. [skaut] v отхвърлям ( презрение/присмех) (идея и пр.).

scout car

- ['skaut,ka:] n воен. бронирана разузнавателна кола.

scoutcraft

- ['skautkra:ft] n разузнаваческо умение; разузнавачество.

scoutmaster

- ['skautma:stъ] n 1. командир на разузнавателен отряд; 2. командир на скаутска дружина.

scow

- [skau] n шлеп, плоскодънна гемия (за вьглища и np,).

scowl

- [skaul] v мръщя се, намръщвам се, гледам навъсено (at). [skaul] n мръщене, намръщване; намръщено изражение/поглед.

scrabble

- [skraebl] v 1. дращя, драскам; 2. to ~ about for s.th. опипвам за/търся нещо; З. scramble1 . [skraebl] n 1. драскане, дращене; 2. драсканици; З. ровене; 4. scramble2; 5. вид игра с букви.

scrag

- [skraeg] n 1. мършав човек/животно; слабо/линеещо растение; 2. овнешки/телешки врат (и ~ end); З. sl. (тънък) врат/шия. [skraeg] v (-gg-) 1. хващам за шията; 2. извивам врата на; душа, одушвам; З. обесвам.

scraggly

- ['skraegli] а 1. щърбав, нащърбен; счупен; 2. висящ на парцали; провиснал; З. рошав, рунтав.

scraggy

- ['skraegi] а 1. мършав; кокалест; 2. scraggly.

scram

- [skraem] v (-mm-) обик. imp махам се, пръждосвам се, чупя се.

scramble

- [skraembl] v 1. катеря се, лазя; 2. движа се бързо и тревожно; З. натискам се, боря се, блъскам се, сбивам се (for) (и прен.); 4. хвърлям, разхвърлям (нещо, за да го сьбере някой); 5. разбърквам; to ~ eggs готвя/правя бъркани яйца; 6. правя/свършвам как да е (и с through); to ~ into o.'s clothes навличам си как да е дрехите; to ~ to o.'s feet изправям се бързо; 7. воен. ав. излитам бързо (да пресрещна неприятел); давам заповед за бързо излитане; 8. обърквам (предаване по телефон, радио и пр.) чрез промяна на честотата на вълната (за да не може да бьде разбрано освен с шифьр). [skraembl] n 1. катерене, лазене; 2. боричкане, блъскане, борба, надпревара (for) (и прен.); З. мотоциклетно състезание по неравен терен; 4. воен. ав. бързо излитане.

scran

- [skraen] n sl. 1. храна, кльопачка; 2. остатъци от храна; bad ~ to you! ирл. да опустееш дано!

scrannel

- [skraenl] а ост. 1. слаб, мършав; 2. писклив, креслив.

scrap

- [skraep] n 1. парче(нце), късче; pl парчетии; остатъци (от храна); отпадъци; not a ~ of никак, никакъв; ~ of paper парче хартия (и прен. - за документ и пр.); 2. рl брак, шкарто; стари железа; скрап, метални отпадъци; З. изрезка, откъс (от вестник и пр.); 4. рl пръжки. [skraep] v (-pp-) (из)хвърлям на боклука (и прен.); бракувам. [skraep] n sl. сбиване; счепкване, кавга; to have a bit of a ~ with посчепквам се с. [skraep] v sl. боричкам се; счепквам се, скарвам се (with).

scrap-heap

- ['skraephi:p] n бунище, боклук (и прен.); куп железни отпадъци; ~ policy отричане/отхвърляне на старото.

scrap-iron

- ['skraepaiъn] n старо желязо, скрап.

scrap-metal

- ['skraepmetl] scrap-iron.

scrapbook

- ['skraepbuk] n албум за залепване на изрезки.

scrape

- [skreip] v 1. стържа, остъргвам; цикля (away, off, out); to ~ clean изчиствам; to ~ o.'s plate clean изяждам всичко в чинията си; 2. ожулвам, одрасквам; З. едва минавам (покрaй нещо); докосвам се (against, along, by, through); 4. икономисвам, правя икономии, живея икономично; to ~ a living едва свързвам двата края; to ~ (together/up) a sum of money едва събирам сума; 5. скърцам, стържа; to ~ (on) the fiddle стържа на цигулка; to ~ o.'s throat окашлям се; to ~ o.'s feet (along the floor) стържа с крака по пода (от нетьрпение, недоволство); 6. изстъргвам, издълбавам (и с out); to ~ (up) (an) acquaintance with успявам да се запозная с, натрапвам се на; to bow and ~ ост. правя реверанс; прен. раболепнича, докарвам се; scrape along разг. 1) едва свързвам двата края, карам някак (on с); 2) to ~ along with разбирам се с, карам с; scrape away остъргвам, изстъргвам; scrape by 1) scrape along1; 2) едва се промъквам (без да докосна); scrape in/into разг. едва успявам да вляза в (училище. университет и пр.); scrape off scrape away; scrape out 1) scrape away; 2) издълбавам, изравям (дупка); scrape through едва издържавам/изкарвам (изпит и пр.); едва се справям; scrape together разг. едва събирам; едва спестявам; scrape up scrape together. [skreip] n 1. стъргане, остъргване; 2. драскотина, остъргано/ожулено място; З. стъргане, скърцане (и на льк); драсване, драскане (на перо и пр.); 4. тънък пласт масло (на филия); 5. разг. неприятност, затруднение, беля; to get into a ~ навличам си неприятност; правя беля; 6. ам. свада, кавга; сбиване; 7. ост. реверанс.

scrape-penny

- ['skreippeni] n скъперник, скръндза.

scraper

- ['skreipъ] n 1. стъргалка, стъргало (за обувки и пр.); 2. грейдер (машина за чистене на пьт); З. тех. скрепер; шабър; 4. лош цигулар, стъргач; (лош) бръснар.

scrapings

- ['skreipi¤z] n pl останки, отпадъци (от стьргане).

scrapper

- ['skraepъ] n ам. разг. скандалджия; кавгаджия.

scrapple

- ['skraepl] n ам. вид наденица.

scrappy

- ['skraepi] а 1. нееднороден; смесен; от различни неща; ~ furniture най-различни мебели; ~ dinner импровизиран обед, обед от каквото се намери; 2. откъслечен; несвързан; непоследователен. ['skraepi] а ам. разг. агресивен; кавгаджийски; който налита на бой/кавга.

scratch

- [] n: Old ~ дяволът, сатаната.

scratch line

- ['skraetsh,lain] n сп. стартова линия.

scratch pad

- ['skraetsh,paed] n ам. бележник.

scratch sheet

- ['skraetsh,shi:t] n ам. сп. списък на елиминираните състезатели и на залаганията (при конни надбягвания).

scratch test

- ['skraetsh,test] n мед. проба за алергичност (чрез одраскване на кожата).

scratch-wig

- ['skraetshwig] n частична перука, тупе.

scratch-work

- ['skraetshwъ:k] n изк. сграфито.

scratchy

- ['skraetshi] а 1. надраскан; лошо написан/нарисуван; 2. дращещ; скърцащ; З. причиняващ сърбеж; който има сърбеж; 4. зъл, хаплив; 5. бодлив.

scrawl

- [skro:l] v 1. драскам, надрасквам (over по); 2. написвам набързо, надрасквам. [skro:l] n 1. драскулка; 2. лош/неразбираем почерк; лошо/набързо написано писмо.

scrawny

- ['skro:ni] а мършав, слаб; кокалест.

scream

- [skri:m] v 1. пищя, крещя, викам (at s.o. на някого); to ~ out изкрещявам; 2. смея се гръмогласно/истерично (и to~ with laughter, to ~ o.'s head off); 3. свистя, фуча (за вятьр, машина и пр.). [skri:m] n 1. писък, крясък, вик; ~s of laughter истеричен смях; 2. свистене, фучене, пищене; З. sl. нещо ужасно смешно; ужасно смешен човек, скица.

screamer

- ['skri:mъ] n 1. кресльо, пискун; птица, която крещи; 2. sl. ужасно смешна история; нещо удивително; З. печ. sl. удивителна; 4. ам. жур. сензационно заглавие.

screaming

- ['skri:mi¤] а 1. пищящ, крещящ, викащ; 2. крещящ (за цвят); З. ужасно смешен.

screamingly

- ['skri:mi¤li] adv: ~ funny ужасно смешно, да си умреш от смях.

scree

- [skri:] n сипей.

screech

- [skri:tsh] v пищя/крещя (зловещо/пронизително); 2. издавам остър/стържещ звук. [skri:tsh] n 1. (пронизителен/зловещ) крясък, писък; 2. остър/стържещ шум.

screech-owl

- ['skri:tshaul] n зоол. сова, кукумявка (Otus).

screed

- [skri:d] n 1. дълго скучно писмо, ферман; дълга/ скучна реч, тирада; дълъг пасаж; 2. стр. изравнителна летва (при измазване); шаблон.

screen

- [skri:n] n 1. параван (и прен.); щит, преграда; (рамка с) мрежа (за врата, прозорец); fire ~ параван за пред камина; 2. прикритие (и воен.); заслон; behind a ~ of trees прикрит зад дърветата; under ~ of night под прикритието на нощта; в тъмното; З. воен. части/кораби, изпратени за прикритие; 4. екран; the ~ киното; 5. преграда в църква между нефа и олтара; 6. дъска и пр. за обяви; 7. крикет подвижна дъска платно на игрище; 8. решето, сито; 9. рад. екранираща мрежа; 10. фот. светлофилтър; 11. печ. растер; 12. (система за) щателна проверка. [skri:n] v 1. преграждам, отделям (и с off); скривам; слагам мрежа на (прозорец и пр.); 2. покровителствувам, пазя, скривам, прикривам (from); З. прожектирам (филм и пр.); 4. филмирам, правя филм/сценарий по (роман и пр.); подходящ съм за филм/за екрана; to ~ well/badly подходящ съм/не съм подходящ за филм (за сценарий, актьор); 5. сея, пресявам, отсявам; сортирам; 6. проверявам/проучвам внимателно (кандидати и пр.); 7. преглеждам внимателно (за болести, орьжие и пр.).

screen test

- ['skri:n,test] n пробни снимки (за филмов актьор).

screen writer

- ['skri:n,raitъ] n филмов сценарист.

screen-play

- ['skri:nplei] n сценарий за филм.

screenings

- ['skri:ni¤z] n pl отсевки.

screw

- [skru:] n 1. винт (и male/exterior ~); гайка (и female/interior ~); 2. мор. корабно витло; гребен, винт; ав. въздушно витло; З. завинтване; завъртване; give it another ~ завинти го още веднъж; 4. завъртане, отпращане настрана (на топка); 5. свитъче, нещо навито; малко количество (тютюн и пр.), завито в хартия; 6. прен. натиск; to put the ~s on, to give s.o. another turn of the ~, to apply the ~ упражнявам натиск върху/принуждавам някого; 7. разг. скъперник, скръндза, циция; 8. sl. заплата, надница; 9. кранта; 10. ам. sl. надзирател в затвор; 11. ам. sl. полово сношение. [skru:] v 1. завинтвам (се); 2. извивам, завъртам; З. стискам, притискам, свивам; 4. изнудвам; измъквам насила (out of от); 5. скъпя се, стискам се; скъперник съм; 6. sl. ограбвам с взлом; 7. aм. sl. имам полово сношение с; 8. sl. измамвам; to get ~ed измамват/минават ме; наказват ме; to ~ o.'s face into wrinkles сбръчквам лице; screw about aм. sl. шляя се, бездействувам, губя си времето; screw down завинтвам; скрепявам с винт(ове); screw on завинтвам; to have o.'s head ~ed on straight/the right way имам ум в главата си, разумен/здравомислещ съм; screw up 1) завинтвам, затягам; затварям, заключвам; 2) свивам/смачквам на топка; З) свивам (очи, вежди и пр.); 4) sl. оплесквам, обърквам (работа); 5) sl. притеснявам, правя нервен/напрегнат; 6) затягам дисциплината на, стягам; to ~ up o.'s courage, to ~ o.s. up събирам смелост.

screwball

- ['skru:bo:l] n aм. sl. смахнат/ексцентричен човек, чешит.

screwdriver

- ['skru:draivъ] n отвертка.

screwed

- [skru:d] a sl. пиян.

screwy

- ['skru:i] a 1. усукан, навит; 2. изтощен, капнал (зa кон); З. sl. луд, шантав; пиян; 4. aм. sl. странен, чудат, невероятен (зa история и пр.); смешен, нелеп; съмнителен, нечестен.

scribal

- ['skraibъl] a писачески; писмовен: ~ error грешка при преписването/на преписвача.

scribble

- [skribl] v 1. пиша/написвам набързо/небрежно, надрасквам; 2. драскам по, надрасквам; З. прeнебр., шег. съчинителствувам, пописвам. [skribl] n 1. драсканица, драскулка; лош/нечетлив почерк; 2. набързо написана/надраскана бележка и пр. [skribl] v разчесвам, кардирам (вьлна и пр.).

scribbler

- ['skriblъ] n пренебр. писач, драскач.

scribbling-pad

- ['skribli¤,paed] n бележник.

scribe

- [skraib] n 1. ист. преписвач (на рькописи); 2. ост. секретар; писач на писма; З. бuбл. книжник; 4. ам. шег. писател, автор; журналист; 5. острие за поставяне знаци на дърво, камък и пр. [skraib] v правя знак на дърво и пр. с острие.

scrim

- [skrim] n 1. здрав памучен/ленен плат; 2. ам. театр. вид завеса.

scrimmage

- ['skrimidj] n 1. сборичкване, схватка; 2. aм. scrummage. ['skrimidj] v 1. сборичквам се, боря се, участвувам в схватка; 2. сп. правя меле.

scrimp

- [skrimp] skimp.

scrimpshank

- ['skrimpshae¤k] v воен. sl. кръшкам.

scrimshaw

- ['skrimsho:] n резба/украса върху раковини/слонова кост и пр.; украсени с резба раковини и пр. ['skrimsho:] v украсявам с резба раковини/слонова кост и пр.

scrip

- [skrip] n ост. кесия, торбичка. [skrip] n 1. документ за притежание (нa aкции и пр.) (и сьбир.); 2. допълнителни акции, дадени вместо дивидент; З. книжни пари (особ. временно издaдени).

script

- [skript] n 1. писмо, начин на писане, азбука, писмени знаци; 2. писане на ръка, ръкопис; З. печатарски курсив, имитиращ писане на ръка; 4. юр. оригинал, ръкопис (на документ и пр.); 5. уч. писмена работа (при изпит); 6. сценарий; текст (на актьор, говорител); ръкопис/текст на пиеса и пр. [skript] v пиша/написвам сценарий (за).

scriptorium

- [skrip'to:riъm] n (pl -s, -ria [-riъ] ) ист. стая за преписване на ръкописи (в мaнaстир и пр.).

scriptural

- ['skriptshъrъl] a библейски.

scripture

- ['skriptshъ] n 1. S. Светото писание, Библията (и Holy S., the S.'s); 2. цитат/пасаж ют Библията; З. свещени книги (нехристиянски); 4. ост. надпис; ръкопис; 5. attr библейски.

scriptwriter

- ['skriptraitъ] n сценарист.

scrivener

- ['skrivnъ] n ост. 1. писар; 2. нотариус; прошенописец; З. лихвар; 4. шег. писател, писач, драскач.

scrofula

- ['skrofjulъ] n мед. скрофулoза, скрофули, живеница.

scrofulous

- ['skrofjulъs] a 1. мед. скрофулозeн, болен от скрофули/живеница; 2. прен. морално паднал, покварен.

scroll

- [skroul] n 1. свитък (на стар ръкопис); 2. арх. спираловиден орнамент, волута: З. извита предна част на цигулка и пр.; извита рамка на стол: 4. завъртулка (на подпис); 5. ост. списък; on the ~ of fame между знатните/великите. [skroul] v 1. навивам (се), завивам (се); 2. aрх. украсявам с волути.

scroll-head

- ['skroulhed] n извита декоративна грeда на носа на кораб.

scroll-work

- ['skroulwъ:k] n резба с извивки/спирали.

scrooge

- [skru:dj] n скъперник, циция, скръндза (и s.).

scrotum

- ['skroutъm] n aнат. скротум. мъдница, мъдна торбичка.

scrounge

- [skraundj] v sl. 1. отмъквам, залигам, свивам; 2. тършувам; изнамирам; З. живея на муфта/на юнашка вересия; 4. изпросвам, издрънчвам.

scrounger

- ['skraundjъ] n 1. крадец на дребно; 2. муфтаджия.

scrub

- [skrлb] n 1. шубрак; 2. полупустинна област в Австралия; З. недорасъл човек/животно, завързак; мелез (зи куче и пр.); 4. незначителен/дребен човек; 5. ам. сп. (играч от) втори отбор. [skrлb] v (-bb-) 1. търкам, жуля; изтърквам (и с out, off); 2. тех. пречиствам (гaз); З. sl. отменям; отлагам. [skrлb] n почистване, изтъркване.

scrub-up

- ['skrлbлp] n разг. основно почистване.

scrubber

- ['skrлbъ] n 1. чистач; 2. четка за дъски и пр.; З. тех. скрубер.

scrubbing-brush

- ['skrлbi¤brлsh] n твърда четка (за дьски и пр.).

scrubby

- ['skrлbi] а 1. нискостъблен; недорасъл (и за животно); 2. обрасъл/покрит с шубрак; З. бодлив, четинест, небръснат (за брада); 4. незначителен, нищожен; долнокачествен; жалък; 5. развлечен, неспретнат, нечист, мърляв.

scrubwoman

- ['skrлbwumъn] n (pl -women [-wimin]) aм. чистачка.

scruff

- [skrлf] n тил, задна част на врата; to take s.o. by the ~ of the neck хващам някого за врата/шията.

scruffy

- ['skrлfi] a рaзг. мърляв, мръсен; износен; развлечен.

scrum

- [skrлm] scrummage.

scrummage

- ['skrлmidj] n cn. спорна топка.

scrumptious

- ['skrлmshъs] a рaзг. чудесен; много вкусен.

scrunch

- [skrлntsh] crunch.

scruple

- [skru:pl] n 1. колебание, съмнение; скрупули, угризение на съвестта; to make no ~ to не се колебая/двоумя да; to have ~s about doing s.th. неудобно/съвестно ми e да направя нещо, man of no ~ s безскрупулен човек; 2. скрупул (аптeкарска мярка 20 грама); З. малко количество, мъничко. [skru:pl] v колебая се, не ми се ще (to да); имам известни скрупули.

scrupulosity

- [,skru:pju'lositi] n (прекалена)съвестност.

scrupulous

- ['skru:pjulъs] a 1. съвестен; добросъвестен; съзнателен (about, in); 2. педантично честен/коректен; З. щателен, внимателен, грижлив; коректен; ~ honesty абсолютна честност; ~ cleanliness изрядна чистота; ~ attention/care най-голямо внимание/грижа.

scrutable

- ['skru:tъbl] а разбираем; разгадаем.

scrutator

- [skru:'teitъ] n книж. внимателен изследвач.

scrutineer

- [,skru:ti'niъ] n 1. преброител, проверител (при избори); 2. изследвач; наблюдател.

scrutinize

- ['skru:tinaiz] v разглеждам/изследвам подробно/внимателно/критично.

scrutiny

- ['skru:tini] n 1. внимателно/подробно/критично разглежданe/изследване; 2. критичен/изпитателен поглeд; З. проверка на бюлетините след избори.

scry

- [skrai] v гaдая на кристал.

scuba

- ['sku:bъ] n леководолазен дихателен апарат.

scud

- [skлd] v (-dd-) 1. нося се/движа се леко/бързо/плавно; 2. мор. нося се по вятъра. [skлd] n 1. бързо/леко/плавно движение; бяг; 2. облаци/ мъгли, носени от вятъра; З. преваляване; 4. порив на вятър; 5. пръски от пяна.

scuff

- [skлf] v 1. тътря си краката; 2. одрасквам; протривам (се); З. aм. побутвам с крак. [skлf] n 1. тътрене на краката; 2. одраскано/протрито място; З. чехъл.

scuffle

- [skлfl] v 1. боря се, боричкам се; 2. тътря се; З. разривам (с гребло и пр.). [skлfl] n боричкане; сбиване; схватка.

sculduddery

- [] skulduggery.

sculduggery

- [] sculduddery.

scull

- [skлl] n 1. (дълго кормово) весло; 2. лодка с весла; малка гребна лодка, скул. [skлl] v карам лодка с весло/весла.

sculler

- ['skлlъ] n 1. гребец; 2. лодка с весла.

scullery

- ['skлlъri] n помещение за миене на кухненски съдове, черна кухня.

scullery-maid

- ['skлlъrimeid] n помагачка на готвачката, миячка на чинии.

scullion

- ['skлljъri] n ост. слуга в кухнята, мияч на чинии.

sculp

- [skлlp] v рaзг. вая, извайвам.

sculpin

- ['skлlpin] n зоол. 1. вид американски главоч (сем. Cottidae); 2. вид американски морски скорпион (Scorpaena guttata).

sculpt

- [skлlpt] sculp.

sculptor

- ['skлlptъ] n скулптор, ваятел.

sculptress

- ['skлlptris] ж.р. от sculptor.

sculptural

- ['skлlptshъrъl] и скулптурен, пластичен; подобен на скулптyра; като изваян.

sculpture

- ['skлlptshъ] n 1. скулптура; 2. статуя, скулптурно произведение; З. бот.. зоол. изпъкнали/вдлъбнати очертания по растение/мида. ['skлlptshъ] v 1. вая, извайвам; украсявам със скулптура; 2. геол. оформявам, изменям (земната кора - за ерозия и пр.).

sculpturesque

- [,skлlptshъ'resk] a 1. като статуя, като изваян, пластичен; 2. величествен, царствен.

scum

- [skлm] n 1. нечиста пяна; 2. метaл. обгар, накип; З. прен. отрепка; събир. измет. [skлm] v (-mm-) 1. пеня се. образувам/отделям нечиста пяна; 2. чистя/очиствам пяна, препенвам.

scumble

- [skлmbl] v изк. смекчавам очертанията на рисунка с лек пласт непрозрачна боя/чрез леко разтъркване. [skлmbl] n изк. (лек пласт непрозрачна боя за) смекчаване на очертанията; мекост на очертанията; флу.

scummer

- ['skлmъ] n лъжица за обиране на пяна.

scummy

- ['skлmi] а покрит с пяна, пенест; като пяна; метал. покрит с обгар.

scunner

- ['skлnъ] n отвращение; to take a ~ against намразвам.

scup

- [skлp] n вид риба (Stenostomus chrysops).

scupper

- ['skлpъ] n мор. шпигат. ['skлpъ] v sl. 1. нападам внезапно и избивам; нападам и потопявам (кораб); 2. побеждавам; разстройвам/обърквам напълно.

scuppernong

- ['skлpъno¤] n ам. (вино от) вид мискетово грозде.

scurf

- [skъ:f] n 1. пърхот; 2. инкрустация на метал; котлен камък, накип; З. бот. люспици.

scurfy

- ['skъ:fi] и покрит с пърхот/люспици.

scurrility

- [skл'riliti] n циничност, вулгарност; цинизъм, циничен/вулгарен език/забележка.

scurrilous

- ['skлrilъs] а неприличен, мръсен, циничен, вулгарен.

scurry

- ['skлri] v 1. бягам, тичам, припкам, препускам; 2. лутам се, щурам се, суетя се; З. to ~ through претупвам, свършвам набързо. ['skлri] n 1. бягане, тичане, препускане; шум от бързи стъпки; 2. кратко надбягване; З. суетня, шетня; бързане; ~ of rain внезапен пороен дъжд; ~ of snow снежна вихрушка; ~ of dust облак прах.

scurvy

- ['skъ:vi] а долен, низък, подъл. ['skъ:vi] n скорбут.

scurvy-grass

- ['skъ:vigra:s] n бот. пореч (Cochlearia officinalis).

scut

- [skлt] n къса опашка (на заек, елен).

scuta

- [] вж. scutum.

scutage

- ['skju:tidj] n ист. откуп от военна служба.

scutate

- ['skju:teit] a бот., зоол. щитовиден; покрит с люспи.

scutch

- [skлtsh] v чукам, мъна (лен и пр.). [skлtsh] n мъналка.

scutcheon

- ['skлtshъn] n 1. escutcheon; 2. табелка с име.

scutellum

- [skju:'telъm] n (pl -lla [-lъ] ) бот., зоол. щитовидна люспица.

scutter

- ['skлtъ] scurry.

scuttle

- [skлtl] n кофа за въглища. [skлtl] n 1. прозорче с капак на покрив/стена; 2. люк. [skлtl] v 1. пробивам (кораб); отварям люковете (на кораб, за да го потопя); 2. разрушавам собственото си дело. [skлtl] v 1. офейквам, избягвам (off, away); 2. noл. оттеглям се, дезертирам, отказвам се от мандат. [skлtl] n бягане; офейкване; измъкване; дезертиране.

scuttlebutt

- ['skлtlbлt] n 1. мор. каца с вода за пиене; 2. sl. слух, мълва, клюка.

scutum

- ['skju:tъm] n (pl -ta [-tъ] ) бот., зоол. щитче, щитовидна люспа.

scythe

- [sai] n коса (за косене). [sai] v кося, режа.

scythian

- ['siҐiъn] ист. I. а скитски; II. п 1. скит; 2. скитски език.

sea

- [si:] n 1. море; океан; by ~ по море; at ~ на плаване, на път по море; в морето; (all/completely) at ~ съвсем объркан/озадачен; on the ~ 1) на/край морето/океана; beyond/over the ~(s) отвъд морето/ океана, в чужбина; to go to ~, to follow the ~ ставам моряк; to put (out) to ~ отплувам, тръгвам (за кораб); the open ~, the high ~s открито море; to take to/stand out to the open ~ излизам в открито море; on the high ~s, out at ~ в открито море; at full ~ при пълен прилив; the four ~s моретата, които заобикалят Великобритания; the seven ~s, the Seven S.s поет. седемте океана, световните океани; the freedom of the ~s свобода на корабоплаването/на търговията по море; 2. ряд. езеро; the S. of Galilee Галилейското езеро; З. вълна; състояние на морето; heavy/great ~ голяма вълна; бурно море; short ~ море с къси, неравномерни вълни; long ~ море с дълги равномерни вълни; 4. моряшки занаят/живот; 5. прен. море, безкрайно много; ~s of blood потоци кръв, реки от кръв; ~ of troubles/care безкрайно много нещастия/грижи; 6. attr морски; крайморски, приморски.

sea Lord

- ['si:lo:d] n висш военен на служба в адмиралтейството.

sea anchor

- ['si:,ae¤kъ] мор. приспособление за предпазване от дрейф на кораб/хидроплан.

sea anemone

- ['si:ъ,nemъni] n зоол. актиния.

sea canary

- ['si:kъ,nЁъri] n бял кит.

sea change

- ['si:,tsheindj] n 1. промяна, трансформация; 2. (благоприятна) промяна на времето.

sea furbelow

- ['si:,fъ:bъlou] n вид морско водорасло.

sea gate

- ['si:,geit] n път/канал/излаз към морето.

sea grass

- ['si:,gra:s] n бom. морска зостера (Zostera marina).

sea pen

- ['si:,pen] n вид перест полип.

sea pilot

- ['si:,pailъt] sea pie 1.

sea pink

- ['si:,pi¤k] n бот. вид гьрлица (Statice armeria).

sea-bag

- ['si:baeg] n моряшка торба.

sea-bank

- ['si:bae¤k] n 1. морски бряг; 2. дига, крайморски вал.

sea-bathing

- ['si:beii¤] n къпане в морето; морски бани.

sea-bear

- ['si:bЁъ] 1. polar bear (вж. polar 1); 2. fur seal.

sea-bells

- ['si:belz] n бот. вид поветица (Convolvulvus soldanella).

sea-biscuit

- ['si:biskit] n сухар.

sea-born

- ['si:bo:n] а поет. роден от морето.

sea-borne

- ['si:bo:n] а превозен/доставен по море; морски (за тьрговия).

sea-bread

- ['si:bred] n сухар.

sea-breeze

- ['si:bri:z] n вятър oткъм морето; sea breeze бриз.

sea-calf

- ['si:ka:f] seal 1.

sea-captain

- ['si:kaeptn] n 1. капитан на кораб; 2. велик мореплавател/командир на флот.

sea-chest

- ['si:tshest] n сандък на моряк.

sea-coal

- ['si:koul] n ост. каменни въглища.

sea-cow

- ['si:kau] n зоол. 1. ламантин (Trichechus latirostris); 2. морж; З. хипопотам.

sea-devil

- ['si:devl] devil-fish.

sea-dog

- ['si:dog] n 1. тюлен; 2. dogfish; З. стар опитен моряк (и old ~); пират; 4. светлина на морския хоризонт, предвещаваща лошо време.

sea-ear

- ['si:iъ] n вид морски охлюв.

sea-fan

- ['si:faen] n вид корал.

sea-front

- ['si:frлnt] n крайморска част на град; крайморски булевард.

sea-girt

- ['si:gъ:t] а поет. опасан/обкръжен от морета.

sea-grape

- ['si:greip] n 1. glasswort; 2. саргасово водорасло; З. вид дърво с гроздовидни плодове; 4. рl яйца на сепия.

sea-gull

- ['si:gлl] n чайка (Larus).

sea-hog

- ['si:hog] porpoise1 .

sea-horse

- ['si:ho:s] n 1. морж (Odobenus rosmarus); 2. морско конче (Hippocampus); З. мит. кон с опашка на риба.

sea-island cotton

- ['si:ailъnd,kotn] n вид памук със здрави дълги влакна (Gossypium barbadense).

sea-kale

- ['si:keil] n бот. крамбе (Crambe maritima).

sea-lawyer

- ['si:lo:jъ] n 1. разг. моряк/човек, който вечно се оплаква/търси правата си; 2. мошеник.

sea-legs

- ['si:legz] n pl: to find/get o.'s ~ свиквам с моряшкия живот; свиквам с люшкането на кораба; to have good ~ не страдам от морска болеcт.

sea-lemon

- ['si:lemъn] n зоол. мекотело от рода Doris.

sea-leopard

- ['si:lepъd] n вид тюлен.

sea-letter

- ['si:letъ] n паспорт на кораб на неутрална страна.

sea-lift

- ['si:lift] n превоз на припаси по море.

sea-lily

- ['si:lili] n зоол. вид иглокожо.

sea-line

- ['si:lain] n 1. брегова линия; 2. хоризонт в открито море.

sea-lion

- ['si:laiъn] n вид голям тюлен (Zalophus, Otaria).

sea-mark

- ['si:ma:k] n фар, маяк, брегови знак.

sea-mat

- ['si:maet] n вид морско мекотело.

sea-mew

- ['si:mju:] n вид чайка (Larus canus).

sea-mouse

- ['si:maus] n вид морски червей.

sea-nettle

- ['si:netl] n парлива медуза.

sea-parrot

- ['si:paerъt] n тъпоклюна кайра, тупик (Fratercula arctica).

sea-pass

- ['si:pa:s] sea-letter.

sea-pay

- ['si:pei] n заплата за военноморска служба.

sea-pie

- ['si:pai] n 1. стридояд (Haematopus ostralegus); 2. вид моряшки пирог.

sea-piece

- ['si:pi:s] n изк. морски пейзаж.

sea-pig

- ['si:pig] n 1. вид делфин; 2. dugong.

sea-power

- ['si:pauъ] n 1. страна с морска флота, морска сила; 2. военноморски сили.

sea-rover

- ['si:rouvъ] n 1. пират; 2. пиратски кораб.

sea-snail

- ['si:sneil] n 1. вид морски охлюв; 2. вид малка риба със смукало на корема (Liparis).

sea-urchin

- ['si:ъ:tshin] n морски таралеж (Echinoidae).

sea-wall

- ['si:wo:l] n дига край морето.

sea-way

- ['si:wei] n 1. морски път; 2. движение на кораб напред; to make ~ напредвам (за кораб); З. положение на кораб в открито море; 4. бурно море; 5. канал/река за морски кораби (кьм вьтрешно пристанище).

sea-wife

- ['si:waif] wrasse.

sea-wolf

- ['si:wulf] n 1. вид едра морска риба (Anarrhicus lupus); 2. пират, морски вълк/разбойник.

seabee

- ['si:bi:] n ам. воен. войник от батальон за строеж и охрана на морски бази.

seaboard

- ['si:bo:d] n 1. крайбрежие, морски бряг; брегова линия; 2. attr (край)морски.

seacoast

- ['si:koust] n крайбрежие, морски бряг.

seacraft

- ['si:kra:ft] n 1. мореплаване; 2. морски плавателни съдове.

seadrome

- ['si:droum] n ав. плаваща площадка за излитане/кацане.

seafarer

- ['si:fЁъrъ] n поет. моряк, мореплавател.

seafaring

- ['si:fЁъri¤] n 1. мореплаване; 2. attr моряшки; мореплавателен; ~ man моряк.

seafolk

- ['si:fouk] n моряци.

seafood

- ['si:fu:d] n (ястия от) риба, раци, миди и пр.

seagoing

- ['si:goui¤] a 1. морски (за кораб); 2. моряшки.

seal

- [si:l] n 1. тюлен; 2. тюленова кожа. [si:l] v ходя на лов за/ловя тюлени. [si:l] n 1. печат; отпечатък (и прен.); клеймо; пломба; under ~ of confidence/silence поверително; to set o.'s ~ to, to set the ~ on 1) запечатвам; подпечатвам; 2) одобрявам; ~s of office канцеларски/министерски печати; 2. прен. знак, доказателство, гаранция; ~ of love 1) целувка; 2) дете; З. тех. уплътнение; спойка; заварка; воден хидравличен затвор. [si:l] v 1. подпечатвам, слагам печат/клеймо на; скрепявам с печат; запечатвам (и прен.)(и с up); пломбирам (стока и пр.); ~ed orders тайни (служебни) заповеди; 2. затварям плътно (очи, устни); to ~ s.o's lips налагам някому мълчание, принуждавам някого да мълчи; it is a ~ed book to me това e затворена книга за мене, нищо не разбирам от това; З. затварям херметически (и с up); запоявам; замазвам; засмолявам; асфалтирам; изолирам; 4. решавам (окончателно); одобрявам; установявам; ~ed pattern воен. установен образец (на сьорьжения, облекло и пр.); his fate is ~ed съдбата му e решена; 5. to ~ off затварям (граница); заграждам, изолирам (квартал и пр.).

seal fishery

- ['si:l,fishъri] sealery.

seal-ring

- ['si:lri¤] n пръстен с печат.

sealer

- ['si:lъ] n контрольор по мерки и теглилки. ['si:lъ] n 1. ловец на тюлени; 2. кораб за ловене на тюлени.

sealery

- ['si:lъri] n 1. лов на тюлени; 2. място, където се въдят/ловят тюлени.

sealing-wax

- ['si:li¤waeks] n червен восък.

sealskin

- ['si:lskin] n (палто от) тюленова кожа.

sealyham

- ['si:liъm] n порода териер (и ~ terrier).

seam

- [si:m] n 1. шев (и анат.); 2. следа, белег (от рана); бръчка (нa лицето); З. геол. тънък пласт, прослойка; 4. тех. спойка. [si:m] v 1. съшивам; съединявам с шев; 2. набраздявам, набръчквам; оставям белег на.

seaman

- ['si:mъn] (pl -men) l. моряк, матрос; 2. мореплавател.

seamanlike

- ['si:mъnlaik] а моряшки; (присъщ) на опитен моряк.

seamanship

- ['si:mъnship] n мореплавателно умение.

seamstress

- ['semstris], ам. ['si:mstris] n шивачка.

seamy

- ['si:mi] а с непочистени шевове; Ї the ~ side (of life) отрицателната/лошата/грозната страна (на живота).

seance

- ['seia:ns] n фр. 1. събрание, заседание; сеанс; 2. спиритически сеанс.

seaplane

- ['si:plein] n хидроплан, водосамолет.

seaport

- ['si:po:t] n пристанищен град, морско пристанище.

sear

- [siъ] a увяхнал, изсъхнал, съсухрен; the ~ and yellow leaf поет. старостта. [siъ] v 1. обгарям; 2. изсушавам, съсухрям (се); изсъхвам; З. правя да закоравее/загрубее, притъпявам; ~ed conscience притъпена съвест; his mernory is ~ed by the event това събитие e оставило незаличими следи в паметта му.

search

- [sъ:tsh] v 1. претърсвам; обискирам, правя обиск на; 2. мед. сондирам (рaна); З. изследвам, разглеждам внимателно; взирам се в (и прен.); to ~ s.o.'s face мъча се да прочета мислите/чувствата на някого; to ~ o.'s heart/conscience взирам се/вслушвам се в сърцето/съвестта си; to ~ o.'s memory мъча се да си спомня; 4. прониквам в, пронизвам (зa вятър, куршум); 5. воен. обстрелвам (пространство); шаря по (за прожектор); ~ me рaзг. отде да знам; search for търся (внимателно/усилено); search out l) търся; 2) намирам, издирвам; search through претърсвам; преглеждам внимателно. [sъ:tsh] n 1. търсене, претърсване; обиск; to be in ~ of търся; to make a ~ for търся, претърсвам за: right of ~ право на воюваща страна да спира и претърсва кораби на неутрална страна; 2. търсене, преследване. стремеж (for, after); З. изследване, проучване.

search warrant

- ['sъ:tsh,worъnt] n заповед/разрешително за обиск.

search-party

- ['sъ:tshpa:ti] n спасителен отряд/команда/гр па.

searching

- ['sъ:tshi¤] a 1. изпитателен, проницателен (зa поглед); 2. внимателен, щателен (зи преглед и пр.); З. остър, пронизващ (за вятьр).

searchlight

- ['sъ:tshlait] n прожектор.

seascape

- ['si:skeip] n изк. морски пейзаж.

seashell

- ['si:shel] n черупка от мида/охлюв.

seashore

- ['si:sho:] n морски бряг.

seasick

- ['si:sik] a: to be ~ страдам от морска болеcт; лошо ми е, повръща ми се.

seasickness

- ['si:siknis] n морска болеcт.

seaside

- ['si:said] n l. морски бряг, крайбрежие; to go to the ~ отивам на море; 2. attr (край)морски; ~ resort морски курорт.

season

- [si:zn] n 1. годишно време, сезон (и театр., сп., тьрг. и пр.); dead/dull/off ~ мъртъв/слаб сезон; strawberries are in ~ /out of ~ сега е/не е сезонът на ягодите; between ~ междинен сезон; ~'s greetings/compliments коледни поздрави; 2. подходящо време/момент; ост. (известно) време, период; a word in ~ навременен съвет; in and out of ~ когато трябва и когато не трябва; по всяко време; mating ~ брачен период (y животни); 3.= season-ticket. [si:zn] v 1. оставям да изсъхне (дьрвен материал); изсъхвам; оставям да отлежи (вино и пр.); отлежавам; 2. подправям, слагам подправки на (храна); З. (за)калявам; аклиматизирам, привиквам (to); ~ed soldier кален/опитен/стар войник; 4. разнообразявам, придавам пикантност на, подслаждам; conversation ~ed with wit разговор, изпъстрен с духовитости; 5. книж. смекчавам; let mercy ~ justice нека в правосъдието да има и милосърдие.

season-ticket

- ['si:zntikit] n абонаментна карта.

seasonable

- ['si:zъnъbl] a 1. подходящ за сезона; 2. навременен, намясто.

seasonal

- ['si:zъnъl] а сезонен; случващ се/явяващ се в определено време.

seasoning

- ['si:zъni¤] n подправка (за ядене).

seat

- [si:t] n 1. място (за сядане); стол; пейка; to take a ~ сядам; to take o.'s ~ сядам, заемам мястото си; to keep o.'s ~ не ставам, оставам на мястото си/седнал; 2. място, членство (в парламента и пр.); избирателен район/колегия; to win/lose o.'s ~ спечелвам/изгубвам изборите за парламента; З. седалище, седалка (на стол и пр.); 4. седалище, задник; 5. дъно (на панталон); 6. резиденция, седалище; имение; 7. център, огнище; местонахождение; ~ of learning научен център; огнище/средище на знания; ~ of war, war ~ театър на военни действия; the disease has its ~ in the liver огнището на болестта е в черния дроб; 8. стойка на ездач; to have a good/poor ~ яздя добре/лошо; 9. подставка, подложка, основа; by the ~ of o.'s pants разг. по инстинкт. [si:t] v 1. слагам да седне; refl сядам; please be ~ed моля, седнете; 2. поставям, нагласям, слагам на подставка (машинна част и пр.); З. побирам (седнали), има места за 1000 души; 4. поправям седалището/ слагам ново седалище на (стол и пр.); слагам ново дъно на (панталон); 5. мачкам се/разтеглям се/ развличам се при/от сядане; 6. pass намирам се; населявам, обитавам, живея; family long ~ed in this county семейство, което отдавна живее в това графство; the pain is ~ed in the stomach огнището на болката е в стомаха.

seat-belt

- ['si:tbelt] n ав., авт. предпазен ремък/колан.

seater

- ['si:tъ] n в сьчет. кола с даден брой места.

seaward

- ['si:wъd] a, adv (насочен/разположен/гледащ), към морето.

seaware

- ['si:wЁъ] n морски водорасли, използвани за тор.

seaweed

- ['si:wi:d] n морска трева/водорасло.

seaworthy

- ['si:wъ:i] n здрав, издръжлив, годен (за кораб).

sebaceous

- [si'beishъs] а физиол. мастен.

sec

- [sek] и фр. сух, не сладък (за вино).

secant

- ['sekъnt] геом. 1. а сечащ, пресичащ; 2. п секателна, секанта.

secateurs

- ['sekъtъ:z] n pl секатор (градинарски ножици).

secede

- [si'si:d] v отделям се, отцепвам се (от дьржава, организация и пр.) (from).

secession

- [si'seshn] n отделяне, отцепване.

secessionism

- [si'seshъnizm] n отцепничество, разкол.

seclude

- [si'klu:d] v золирам, отделям; refl уединявам се, усамотявам се, оттеглям се (from).

secluded

- [si'klu:did] a самотен, усамотен, уединен, изолиран.

seclusion

- [si'klu:jn] n 1. изолиране;изолация,усамотение, уединение; 2. уединено/усамотено място; in the ~ of o.'s own home уединен у дома си.

second

- ['sekъnd] a 1. втор(и); вторичен; второстепенен; от второ качество; който отстъпва (на някого по нещo); to be the ~ to come идвам втори; every ~ day през ден, всеки втори ден; ~ in command заместник командир; ~ to none който не отстъпва на никого, най-добър от всички; ~ largest втори по големина; at ~ hand от втора ръка; не от източника; ~ birth възраждане, прераждане; ~ chamber горна камара (в парламент); ~ coming/advent рел. второ пришествие; ~ distance изк. среден план; ~ teeth постоянни (немлечни) зъби; 2. втори, повторен, допълнителен; още един; ~ helping още една/втора порция. ['sekъnd] adv на второ място; второ. ['sekъnd] n 1. помощник; секундант; 2. втора награда; второ място (в сьстезание и пр.); състезател, който спечелва втора награда/място; to come in a good ~ спечелвам второто място с малка разлика от победителя; З. секунда; разг. момент, миг; 4. муз. секунда; 5. рl. второкачествени стоки; второкачествено брашно; 6. рl втори/повторни порции; второ ядене; 7. авт. втора скорост. ['sekъnd] v 1. подкрепям, поддържам (предложение и пр.); помагам на; 2. секундант съм на. [si:'kond] v воен. превеждам (офицер) от строева служба в щаба.

second hand

- ['sekъnd,haend] n секундарник.

second-best

- ['sekъnd,best] а второкачествен; не най-хубав/добър; ~ clothes всекидневни дрехи; to come off ~ претърпявам неуспех/поражение.

second-class

- ['sekъnd,kla:s] a 1. второкласен; от/за втора класа (за хотел, билет и пр.); to travel ~ пътувам (във) втора класа; ~ honours много добър (не отличен) успех; 2. второкачествен, по-долен; непривилегирован; с ограничени граждански/политически права; З. с намалена тарифа (за пощенска пратка, напр. вестницu, списания и пр.).

second-guess

- ['sekъnd,ges] v ам. 1. умувам/критикувам/сещам се, когато е вече късно; 2. предвиждам; опитвам се да предвидя; З. отгатвам преди, опитвам се да отгатна преди (някой друг); опитвам се да изиграя (някого).

second-hand

- ['sekъndhaend] а 1. купен/продаден на старо, употребяван; оказионен; вехтошарски; ~ dealer търговец на старо, вехтошар; ~ bookshop антикварна книжарница; to buy ~ купувам на старо; 2. непряк, от втора ръка (за сведения и пр.); at ~ чрез посредник.

second-rate

- ['sekъndreit] a 1. посредствен; 2. второкачествен.

second-rater

- ['sekъndreitъ] n посредствен човек.

second-sight

- ['sekъndsait] n ясновидство, пророчество.

second-story man

- ['sekъndsto:ri,maen] n (pl -men) ам. sl. крадец, който влиза през горния стаж.

secondary

- ['sekъndъri] I. a 1. второстепенен; 2. вторичен; З. хим. двувалентен; вторичен; 4. геол. мезозойски; вторичен; ~ school/education среднo училище/образование; ~ planet астр. спътник; ~ evidence юр. косвени доказателства; ~ battery/cell ел. акумулаторна батерия/клетка; II. п 1. помощник; заместник; делегат, представител; 2. астр. спътник; З. зоол. второстепенно махово крило; 4. геол. вторичен/мезозойски пласт.

secondly

- ['sekъndli] adv второ, на второ място.

secrecy

- ['si:krъsi] n 1. тайна; потайност; таен/секретен характер; in (absolute) ~ в (пълна) тайна, (съвсем) тайно; 2. пазене на тайна; способност да се пази тайна; to swear/bind s.o. to ~ заклевам някого да пази тайна.

secret

- ['si:krъt] а 1. таен, секретен; скрит, прикрит; to keep s.th. ~ (from s.o.) пазя нещо в тайна (от някого); ~ service държавно разузнавано и контраразузнаване; S. Service ам. секретен отдел при Министерството на финансите; ~ agent агент на държавното разузнаване и контраразузнаване; шпионин (на чужда дьржава); 2. таен, незаконен; З. уединен, усамотен, скрит, таен; 4. потаен, мълчалив. ['si:krъt] n тайна; to be in the ~ посветен съм в тайната; to let s.o. into a ~ посвещавам някого в тайна; to make no ~ of не крия; in ~ тайно.

secretaire

- [,sekri'tЁъ] n фр. писалищна маса, секретер.

secretarial

- [,sekri'tЁъriъl] а секретарски; за секретари; ~ school/courses училище/курс за секретари/стенографи/машинописци.

secretariate

- [,sekri'tЁъriaet] n секретариат.

secretary

- ['sekritri] n 1. секретар; 2. министър (for на), държавен секретар (и ~ of state); S.of State ам. министър на външните работи; З. ам. secretaire.

secretary-bird

- ['sekritribъ:d] n африканска птица, подобна на щъркел (Sagittarius serpentarius).

secretary-general

- ['sekritri,djenъrъl] n генерален/главен секретар.

secrete

- [si'kri:t] v 1. скривам, укривам; 2. физиол. отделям.

secretion

- [si'kri:shn] n 1. скриване, укриване; 2. физиол. отделяне; секреция, секрет.

secretive

- ['si:krъtiv] а мълчалив, скрит, потаен (за човек).

secretory

- [si'kri:tъri] а физиол. отделителен.

sect

- [sekt] n секта.

sectarian

- [sek'tЁъriъn] 1. а сектантски; 2. n сектант.

sectarianism

- [sek'tЁъriъnizm] n ceктантство.

sectile

- ['sektail] а цепителен (за минерал и пр.).

section

- [sekshn] n 1. разделяне, разсичане; 2. сечение, раз рез; напречно сечение, профил; З. парче, отрязък сегмент; част; секция; 4. част, раздел; подразделение; отдел; параграф; 5. квартал, район; ам. район от 1 кв миля; 6. слой, част (на население); 7. участък (на пьт и пр.); ~ gang работници, които поддържат/поправят даден участък от жп линия; 8. воен. отделение; 9. печ. знак за параграф,раздел (и ~ mark); 10. биол. подвид. [sekshn] v 1. разделям/разрязвам на части; 2. подреждам по дялове; З. представям в разрез.

sectional

- ['sekshъnъl] I. a 1. секционен; групов, 2. местен, локален; З. разделен на/съставен от части/дялове; 4. представен/даден в разрез; II. п ам. разглобяемо канапе.

sectionalism

- ['sekshъnъlizm] n регионализъм; местен патриотизъм.

sector

- ['sektъ] n 1. геом. сектор; 2. воен. сектор, участък; З. сектор, дял, клон, бранш; 4. тех. кулиса.

secular

- ['sekjulъ] I. a 1. светски, мирски, не църковен (за музика, изкуство); ~ power държавна (не цьрковна) власт; държава, the ~arm ист. държавна власт, която привежда в изпълнение присъдите на църковен съд; 2. вековен; дълговечен; (дълго)траен, постоянен; ~ change бавна, но трайна промяна; З. ставащ веднъж на 100 години; 4. който не е положил монашески обет: ~ clergy свещеници, бяло духовенство; II. п 1. свещеник; 2. мирянин.

secularism

- ['sekjulъrizm] n отхвърляне на религиозното обучение; отхвърляне на намесата на църквата в държавните работи.

secularity

- [,sekju'laeriti] n 1. светски (нерелигиозен) характер; 2. бавен. но постоянен характер (на дадена промяна и пр.).

secularize

- ['sekjulъraiz] v 1. придавам светски характер на (ооразование и пр.); освобождавам от религиозно влияние; 2. одържавявам (цьрковен имот); отнемам правата на (цьрковен сьд); З. освобождавам от монашески обет.

secure

- [si'kjuъ] а 1. спокоен, сигурен, необезпокоен от грижи; 2. уверен, сигурен (of в); to feel ~ as to/about the future спокоен съм/не се тревожа за бъдещето; ~ of victory уверен в победата: З. в безопасност, запазен, гарантиран; застрахован (from, against срещу); to be ~ from interruption/attack сигурен съм, че няма да бъда прекъснат/нападнат: 4. сигурен, надежден, здрав, траен, солиден; 5. добре затворен/закрепен; 6. на сигурно място. [si'kjuъ] v 1. затварям/залоствам/заключвам здраво; укрепявам (against); 2. осигурявам, обезпечавам, запазвам, гарантирам (against, from срещу, от); З. арестувам; 4. връзвам/завързвам/закрепям здраво; 5. мед. завързвам (крьвоносен сьд); 6. снабдявам се с, сдобивам се с, набавям си, намирам; 7. постигам (цел); 8. осигурявам си (поддрьжка и пр.).

security

- [si'kjuъriti] n 1. сигурност, безопасност (against, from); спокойствие; S. Council Съвет за сигурност (при ООН); 2. увереност, доверие; З. защита, охрана; (отдел за) държавна сигурност; ~ police/forces органи на държавната сигурност; ~ risk лице, което представлява опасност за държавната сигурност; 4. гаранция, залог; in ~ of като гаранция за; on ~ срещу залог, с гаранция; 5. гарант, поръчител; 6. рl ик. ценни книжа.

sedan

- [si'daen] n 1. ост. стол носилка, портшез (и ~ chair); 2. затворен автомобил, лимузина.

sedate

- [si'deit] а спокоен, уравновесен, улегнал; сериозен; невъзмутим. [si'deit] v мед. давам успокоително/седативно лекарство на.

sedative

- ['sidъtiv] мед. 1. а успокоителен, седативен; 2. п успокоително/седативно средство.

sedentary

- ['sedntъri] а 1. заседнал, неподвижен (за начин на живот); ~ occupation седяща работа; 2. зоол. непрелетен; немиграционен; З. неподвижно прикрепен, неподвижен; 4. седнал (за положение).

sedge

- [sedj] n бот. острица (Carex).

sediment

- ['sedimъnt] n 1. утайка; 2. геол. утаечен слой.

sedimentary

- [,sedi'mentъri] а утаечен.

sedimentation

- [,sedimъn'teishn] n утаяване.

sedition

- [si'dishn] n 1. подмолна противодържавна дейност; 2. размирици, бунт(ове).

seditious

- [si'dishъs] a 1. подмолен, противодържавен; бунтарски; 2. провинен в противодържавна дейност.

seduce

- [si'dju:s] v 1. отклонявам от правия път, съблазнявам (from s.th. от нещо, into doing s.th. да направи нещо); 2. прелъстявам, съблазнявам; З. привличам, увличам, съблазнявам.

seducer

- [si'dju:sъ] n прелъстител, съблазнител.

seduction

- [si'dлkshn] n 1. съблазняване, прелъстяване; 2. съблазън; З. привлекателност.

seductive

- [si'dлktiv] и 1. съблазнителен, привлекателен; 2. убедителен, привличащ; увличащ.

seductress

- [si'dлktris] ж.р. от seducer.

sedulity

- [si'dju:liti] n книж. усърдие, прилежание.

sedulous

- ['sedjulъs] а книж. усърден, прилежен.

sedum

- ['si:dъm] n бот. тлъстига.

see

- [si:] v (saw [so:]; seen [si:n]) 1. виждам; there is nothing to he ~n нищо не се вижда; I can't ~ my way не виждам пътя/къде вървя; I can't ~ to read не мога да чета, защото не виждам; ~ing is believing да видиш значи да повярваш; to ~ things имам халюцинации, привиждат ми се разни неща; to ~ stars виждам заезди по пладне; things ~n реални/действителни неща; to ~ s.o. fall(ing) виждам някого да/как пада; he was ~n to fall видяха го да/как пада; ~ you (later), (I'll) be ~ing you довиждане; to ~ visions виждам в бъдещето, пророкувам; 2. гледам (пиеса и пр.); разглеждам (град и пр.); there is nothing to ~ няма нищо за гледане; З. преглеждам (вестник, болен, кьща и пр.); 4. виждам, срещам (се с); посещавам; приемам; come and ~ us елате у нас, елате ни на гости; to ~ a doctor/lawyer съветвам се с лекар/адвокат; the president does not ~ anyone today председателят не приема никого днес; 5. погрижвам се; внимавам, гледам; проверявам, виждам; ~ that it is done погрижи се да се направи; ~ you don't lose it гледай/внимавай да не го изгубиш; to ~ for o.s. сам проверявам/виждам; to ~ s.o. right погрижвам се за някого, погрижвам се някой да бъде правилно възнаграден и пр.; 6. виждам, схващам, разбирам; гледам на; научавам се, узнавам (от вестник и пр.); as far as I can ~ доколкото разбирам; to ~ an argument/the point разбирам довод/за какво се отнася; I ~ things differently другояче гледам на нещата; I can't ~ my way (clear) to do(ing) that не виждам как бих могъл да направя това; ~ ? раз-бирате ли? I ~ разбирам; да, ясно; as I ~ it както аз гледам на нещата; he can't ~ a joke той няма чувство за хумор; not to ~ the good/ use/advantage of doing s.th. не виждам смисъла/ползата да се направи нещо; you ~ нали разбирате, видите ли (вмькнато); to ~ o.s. obliged to виждам се принуден да; to ~ through a brickwall бързо схващам, сече ми умът; 7. виждам, помислям, размислям; let me ~ чакай да видя/помисля; I'll ~ what I can do ще видя/помисля какво мога да направя; 8. изпращам, придружавам; to ~ s.o. home/to the door изпращам някого до вкъщи/до вратата; 9. виждам, преживявам; изпитвам; to have ~n better/o.'s best days западнал съм (за човек), износен/овехтял/изтъркан съм (за предмет); this coat has ~n hard wear това палто e много носено/е носено, нoсено; I have ~n the day/time when помня времето, когато; he'll never ~ fifty, etc. again прехвърлил e петдесетте и пр; he first saw fire at той получи бойно кръщение при; 10. считам, смятам, намирам; if you ~ fit/proper ако считате за подходящо/редно; 11. представям си, виждам (as като); I can't ~ myself doing such a thing не мога да си представя да направя такова нещо; 12. приемам, съгласявам се, позволявам; понасям; готов съм, предпочитам; I do not ~ myself being made use of не приемам/позволявам да ме използват; are you going to ~ me treated like that? ще търпиш/позволиш ли да се отнасят така с мен? I would ~ him in prison before I gave him money предпочитам да отиде в затвора, ама няма да му дам пари; I'll ~ you blowed/damned/dead/further first! как не! това няма да го бъде! върви по дяволите! ~ here! ам. слушай! виж какво! this is a coat I ~ yon in това палто ще ти прилича; see about 1) погрижвам се за; занимавам се с; 2) проучвам; see across придружавам при пресичане (на улица); see after грижа се/погрижвам се за; see beyond прен. виждам по-далеч от; предвиждам; see in посрещам (новата година и пр.); see into 1) гледам (в бьдещето и пр.); 2) разглеждам, проучвам; З) вниквам в; see of срещам (се с), виждам; to ~ little of s.o. рядко се виждам с някого; we must ~ more of each other трябва по-често да се виждаме; I haven't ~n much of him lately рядко го виждам напоследък; he isn't ~n much of outside the office рядко го виждат вън от службата; to ~ the end of виждам края на; to ~ the back/the last of s.o. отървавам се от някого; see off 1) изпращам (на гара и пр.); 2) изгонвам, прогонвам; to ~ s.o. off the premises извеждам някого до изхода; see out 1) придружавам/изпращам до вратата; I'll ~ myself out сам ще изляза; 2) стоя до края (на); З) изтрайвам/изкарвам до края (на даден период); 4) надживявам (някого); he'll ~ us all out ще ни надживее/погребе всичките; to ~ the old year out изпращам старата година; see over/round разглеждам, преглеждам (кьща и пр.); see through 1) виждам (през); 2) прозирам, разбирам (подбуди и пр.); разбирам преструвките/машинациите на; З) помагам (някому) в затруднение; 4) издържам/изкарвам докрай/до края на; 5) извеждам на добър край; 6) превеждам през; see to грижа се/погрижвам се за; занимавам се с; to ~ to it that погрижвам се да. [si:] n епархия; the Holy/Apostolic S., the S. of Rome папският престол.

see-saw

- ['si:so:] n 1. климушка, люлка (вьрху пьн и пр.); 2. люлеене, клатене, люшкане; 3. attr клатещ се; непостоянен, колеблив; ~ motion люлеене, клатене; ~ policy неустойчива/непостоянна политика. ['si:so:] adv нагоре-надолу, напред-назад. ['si:so:] v 1. люлея се (на климушка); клатя се, клатушкам се; 2. колебая се (between); постоянно се променям; ту се издигам, ту спадам.

see-through

- ['si:Ґtru:] а прозрачен.

seed

- [si:d] n 1. семе (и прен.); зърно; сьбир. семена; сперма; зародиш; to go/run to ~ 1) прецъфтявам; давам семе; 2) занемарявам се; бивам занемарен (за градина и пр.); to sow the good ~ разпространявам добро влияние/идея/християнското учение; 2. ост. потомство; to raise up ~ раждам деца, отглеждам потомство; the ~ of Abraham евреите, еврейството; З. тенис sl. играч, определен във висока категория. [si:d] v 1. сея, засявам; 2. давам семе; прецъфтявам; ронят ми се/падат ми семената; З. очиствам/отделям семената на; 4. сп. отбирам по-добрите състезатели за финални срещи.

seed pearl

- ['si:d,pъ:l] n дребен бисер/маргарит.

seed-bed

- ['si:dbed] n леха с разсад.

seed-cake

- ['si:dkeik] n кейк с ким или други подправки.

seed-coral

- ['si:dkorъl] n ситни корали (за украшение).

seed-corn

- ['si:dko:n] n зърно за посев/семе.

seed-crystal

- ['si:dkristl] n крист. зародишен кристал.

seed-fish

- ['si:dfish] n риба в разплодния период.

seed-leaf

- ['si:dli:f] n бот. семедел, котиледон.

seed-vessel

- ['si:dvesl] n бот. семенна кутийка.

seeder

- ['si:dъ] n 1. редосеялка; 2. уред за вадене на семена (от плод).

seedling

- ['si:dli¤] n младо стръкче; младок; рl разсад.

seedsman

- ['si:dzmъn] n (pl -men) 1. търговец на семена, семенар; 2. сеяч.

seedy

- ['si:di] а 1. пълен със семена; семест; 2. оръфан, опърпан; западнал; занемарен; З. разг. неразположен; в лошо настроение; 4. ам. прен. съмнителен; долнопробен.

seeing

- ['si:i¤] сj тъй като (и ~ that). ['si:i¤] prep поради, (като се има) предвид.

seek

- [si:k] v (sought [so:t] ) 1. търся, диря; мъча се да открия/достигна; to ~ the shore стремя се да достигна брега, насочвам се към брега; to ~ o.'s bed шег. лягам си; the reason is not far to ~ не е мъчно да се открие причината; 2. търся, стремя се към (и с for, after); искам; (much) sought after много търсен; З. опитвам се, мъча се .(с inf ); in critical judgment they are sadly to ~ у тях липcва (всякаква) критична преценка; ... is (much) to ~... липcва;... трудно се намира; seek out 1) потърсвам; 2) издирвам; seek through претърсвам.

seeker

- ['si:kъ] n търсач; човек, който се мъчи да открие; ~ after truth човек, който търси истината; pleasure- ~s хора, който търсят удоволствия.

seel

- [si:l] v ост. зашивам очите на (ястреб).

seem

- [si:m] v 1. изглеждам; to ~ (to be) tired, etc. изглеждам уморен и пр.; it ~s to me струва ми се, изглежда ми, вижда ми се; I ~ to remember като че ли си спомням; it ~s (that), it would ~ that като че ли, изглежда че, май че; it ~s as though/as if като че ли; so it ~s, so it would ~ така изглежда, май че е така; it ~s not изглежда не, май че не; 2. давам си вид на, правя се на.

seeming

- ['si:mi¤] а привиден, мним; the ~ and the real привидното и действителното, лъжата и истината.

seemingly

- ['si:mi¤li] adv привидно; на вид; както изглежда.

seemly

- ['si:mli] a 1. приличен, пристоен; подобаващ; 2. приятен, наглед, хубав.

seen

- [] вж. see.

seep

- [si:p] v просмуквам се; стичам се, прониквам (through); капя.

seepage

- ['si:pidj] n просмукване; филтрация; изтичане; стичане; просмукваща се влага; извор (и ~ of water).

seer

- [siъ] n 1. пророк, гадател; 2. (особено) прозорлив човек. [siъ] n индийска мярка за тегло (около 1 кг).

seersucker

- ['siъsлkъ] n крепон на ивици.

seethe

- [si:] v кипя (и прен.) (with от); the country was seething with discontent в страната кипеше недоволство; streets seething with people улици, гъмжащи от народ.

segment

- ['segmъnt] n 1. част, дял, откъс; 2. геом. сегмент, отрез. ['segmъnt] v деля (се), разделям (се), сегментирам.

segmentation

- [,segmen'teishn] n делене, разделяне, сегментация.

segregate

- ['segrigeit] уотделям (се), разделям (се), изолирам (се) (from). ['segrigeit] n изолиран/различен индивид (и биол.).

segregation

- [,segri'geishn] n 1. отделяне, разделяне, изолиране; изолация; 2. биол., пол. сегрегация.

seiche

- [seish] n колебание в нивото на езеро/вътрешно море поради атмосферното налягане.

seidlitz powder

- ['sedlits,paudъ] n вид очистително.

seigneur

- ['seinjъ:] n феодален владетел, сеньор; grand ~ благородник; важна личност.

seignior

- ['seinjъ:] seigneur.

seigniorage

- ['seinjъridj] n 1. право/права на феодален владетел; феодална власт; 2. кралско право на процент за сечене на монети; държавен налог върху правото за сечене на монети.

seigniorial

- [sei'njo:riъl] а феодален, господарски; владетелски.

seigniory

- ['seinjъri] n 1. власт на феодал; феодална власт; 2. феодално владение.

seine

- [sein] n гриб (рибарска мрежа) (и ~ net). [sein] v ловя риба с гриб.

seise

- [] seize, seizin.

seismal

- ['saizmъl] а земетръсен, сеизмичен.

seismic

- ['saizmik] seismal.

seismograph

- ['saizmъgra:f] n сеизмограф.

seismography

- [saiz'mogrъfi] n сеизмография.

seismology

- [saiz'molъdji] n сеизмология.

seize

- [si:z] v 1. хващам, сграбчвам; 2. арестувам, хващам; З. завземам, превземам; завладявам (и прен.); присвоявам си; конфискувам; 4. юр. въвеждам във владение (често seise); to be ~d of бивам въведен във владение на; дават ми; 5. възползувам се от, използувам (случай и пр.) (и с on, upon); 6. главно pass обхващам, обземам; to be ~d with fear обзема ме страх; 7. мор. връзвам, превръзвам здраво; 8. тех. заяждам (за лагер и пр.) (и с up).

seizin

- ['si:zin] n юр. (встъпване във) владение.

seizure

- ['si:jъ] n 1. конфискация, конфискуване; конфискувани стоки/имоти; 2. арестуване, хващане; З. завземане, превземане, завладяване; 4. апоплектичен удар; припадък, пристъп, криза.

selachian

- [si'leikiъn] зоол. 1. а хрущялен; 2. п хрущялна риба.

select

- [si'lekt] v избирам, подбирам. [si'lekt] a 1. подбран, избран; висококачествен; 2. достъпен само за избрани хора; ~ committee (специална) парламентарна комисия.

selection

- [si'lekshn] n 1. избор; подбор; биол. подбор, селекция; 2. сбирка, избрани екземпляри/модели и пр; З. сборник от избрани произведения.

selective

- [si'lektiv] а 1. избиращ, подбиращ; 2. селективен; ~ service ам. задължителна военна повинност.

selectivity

- [silek'tiviti] n селективност.

selectman

- [si'lektmъn] n (pl men) ам. член на градския съвет в някои щати на Нова Англия.

selector

- [si'lektъ] n 1. човек, който избира/подбира; 2. тех. селектор.

selenic

- [si'li:nik] а хим. селенов.

selenite

- ['selъnait] n хим., минер. селенит.

selenium

- [si'li:niъm] n хим. селен.

selenography

- [,seli'nogrъfi] n селенография (изучаване на лунната повьрхност).

selenology

- [,seli'nolъdji] n наука за луната.

self

- [self] n 1. собствена личност, (собствено) аз; my own/very ~ самият/именно аз; to be o.'s own ~ again съвсем сьм се възстановил, пак съм такъв както преди; o.'s former ~ това, което съм бил някога; o.'s better/worse ~ по-добрата/по-лошата страна на характера ми; o.'s second/other ~ моят най-добър/найблизък приятел; моето второ аз; 2. егоизъм; лична изгода; З. същност, същина; 4. едноцветно цвете/животно; 5. рет. самият; Caesar's ~ самият Цезар; 6. тьрг., ост., шег. самият аз/мен и пр; pay to ~ да се плати на подписалия (за чек); your good selves вие самите, вас самите; for ~ and wife за мен и жена ми; let us drink to our noble selves да пием за нас самите/ за себе си. [self] а 1. еднакъв, от същия цвят/материал; 2. едноцветен; З. чист, без примес.

self-

- [self] pref само-, себе-; на/в себе си.

self-abandoned

- [,selfъ'baendъnd] а отдаден на страстите си, разпуснат; без задръжки.

self-abasement

- [,selfъ'beismъnt] n самоунижение.

self-abnegation

- [,selfaebni'geishn] n себеотрицание, самопожертвувателност.

self-absorbed

- [,selfъb'so:bd] а погълнат в себе си.

self-abuse

- [,selfъ'bju:s] n 1. онанизъм; 2. самообвинение, самобичуване.

self-acting

- [,self 'aekti¤] а автоматичен.

self-addressed

- [,selfъ'drest] а адресиран до подателя.

self-aggrandizement

- [,selfъ'graendizmъnt] n собствено изди гане; самоизтъкване, самовъзвеличаване; безскрупулен кариеризъм.

self-appointed

- [,selfъ'pointid] а самозван.

self-assertion

- [,selfъ'sъ:shn] n 1. отстояване на собствените права; налагане на собствената воля; 2. самоизтъкване.

self-assertive

- [,selfъ'sъ:tiv] а 1. умеещ да отстоява правата си/да се налага; властен; самоуверен; 2. самоизтъкващ се.

self-centred

- [,self 'sentъd] а егоцентричен.

self-collected

- [,selfkъ'lektid] а спокоен, хладнокръвен.

self-coloured

- [,self 'kлlъd] a 1. едноцветен; 2. с естествения си цвят.

self-command

- [,selfkъ'ma:nd] n самообладание.

self-communion

- [,selfkъ'mju:niъn] n задълбочаване в себе си; самонаблюдение, самоанализ.

self-conceit

- [,selfkъn'si:t] n (високо) самомнение; суета, суетност.

self-confidence

- [,self 'konfidъns] n самоувереност.

self-conscious

- [,self 'konshъs] a 1. стеснителен; стеснен, смутен; неловък; 2. псих. съзнаващ мислите/действията си.

self-consciousness

- [,self 'konshъsnis] n 1. стеснителност; стеснение, смущение; 2. съзнание за собственото аз.

self-contained

- [,selfkъn'teind] а 1. въздържан, резервиран; необщителен; 2. самостоятелен, с отделен вход; З. тех. отделен, самостоятелен; който не се нуждае от спомагателни механизми.

self-control

- [,selfkъn'troul] n самообладание, самоконтрол.

self-criticism

- [,self 'kritisizm] n самокритика.

self-defeating

- [,selfdi'fi:ti¤] а в разрез с поставената цел/ със собствените интереси.

self-defence

- [,selfdi'fens] n самозащита, самоотбрана.

self-denial

- [,selfdi'naiъl] n себеотрицание.

self-dependence

- [,selfdi'pendъns] n самостоятелност.

self-deprecating

- [,self 'deprikeiti¤] а прекалено скромен, подценяващ се.

self-deprecatory

- [,self,deprikeitъri] self-deprecating.

self-determination

- [,selfdi,tъ:mi'neishn] n 1. пол. самоопределение; 2. свобода на волята.

self-devotion

- [,selfdi'voushn] n преданост, себеотрицание, самопожертвувателност.

self-display

- [,selfdis'plei] n парадиране, самоизтъкване.

self-distrust

- [,selfdis'trлst] n неувереност, липса на самоувереност.

self-dramatization

- [,self,draemъtai'zeishn] n парадиране с качествата/чувствата/нещастията си; търсене на съчувствие чрез прекалено емоционална изява.

self-educated

- [,self 'edjukeitid] а самообразован, самоук.

self-effacing

- [,selfi 'feisi¤] а прекалено скромен, свит, самообезличаващ се.

self-employed

- [,selfim'ploid] а който работи в собствената си фирма и пр.; самостоятелен, не на заплата; на частна практика.

self-esteem

- [,selfis'ti:m] n 1. самоуважение; 2. самомнение.

self-evident

- [,self 'evidъnt] а очевиден (сам по себе си).

self-examination

- [,selfigzaemi'neishъn] n 1. самонаблюдение, самоанализ.

self-existent

- [,selfig'zistъnt] а самостоятелен, независим; водещ самостоятелно съществуване.

self-forgetful

- [,selffъ'getful] а себеотрицателен, безкористен, алтруистичен.

self-fulfilment

- [,selfful'filmъnt] n самоизява; постигане на цели/амбиции (със собствени усилия).

self-governing

- [,self 'gлvъni¤] а самоуправляващ се, автономен.

self-government

- [,self 'gлvъnmъnt] n 1. самоуправление, автономия; 2. самоконтрол.

self-heal

- ['selfhi:l] n бот. усойче (Prunella vulgaris).

self-help

- [,self 'help] n самопомощ.

self-image

- [,self 'imidj] n представа за собствено аз/за собственото си значение.

self-importance

- [,selfim'po:tъns] n самомнение; надутост, важност.

self-important

- [,selfim'po:tъnt] а самомнителен; надут, важен.

self-improvement

- [,selfim'pru:vmъnt] n самообразование; самоусъвършенствуване.

self-indulgence

- [,selfin'dлldjъns] n даване воля/задоволяване на собствените желания/страсти/апетити; самоугаждане.

self-interest

- [,self 'intrist] n егоизъм, себелюбие, корист.

self-knowledge

- [,self 'nolidj] n самопознание.

self-love

- ['self,lлv] n себелюбие, егоизъм.

self-made

- [,self 'meid] а който сам се e издигнал (за човек).

self-mastery

- [,self 'ma:stъri] n самообладание, самоконтрол.

self-opinionated

- [,selfъ'pinjъneitid] а своеволен; упорит, твърдоглав.

self-pity

- [,self 'piti] n самоокайване, вайкане, самосъжаление.

self-possessed

- [,selfpъ'zest] а спокоен, хладнокръвен; запазващ/запазил самообладание.

self-propelled

- [,selfprъ'peld] а самоходен (за орьдие и пр.).

self-raising

- [,self 'reizi¤] а смесен със сода/бакпулвер (за брашно).

self-realization

- [,selfriъli'zeishn] n самоосъществяване, развиване на собствените заложби.

self-recording

- [,selfri'ko:di¤] а тех. самопишещ, самозаписващ.

self-regard

- [,selfri'ga:d] n егоизъм, себелюбие; корист.

self-reliance

- [,selfri'laiъns] n самоувереност, увереност в себе си.

self-reliant

- [,selfri'laiъnt] а самоуверен, уверен в себе си.

self-respect

- [,selfri'spekt] n самоуважение, чувство за собствено достойнство.

self-respecting

- [,selfri'spekti¤] а който уважава себе си, който има чувство за собствено достойнство.

self-restraint

- [,selfri'streint] n въздържане, въздържаност; самоконтрол.

self-righteous

- [,self 'raitshъs] а 1. самодоволен; уверен в собствените си морални принципи; 2. фарисейски.

self-rising

- ['selfraizi¤] self-raising.

self-sacrifice

- [,self 'saekrifais] n саможертва; самопожертвувание, себеотрицание.

self-satisfaction

- [,selfsaetis'faekshn] n 1. самодоволство; 2. самозадоволяване, задоволяване на собствените нужди.

self-satisfied

- [,self 'saetisfaid] а самозадоволен; надут, важен.

self-seeker

- [,self 'si:kъ] n егоист; кариерист.

self-seeking

- [,self 'si:ki¤] а егоистичен, себичен; кариеристичен.

self-service

- [,self 'sъ:vis] n 1. самообслужване; 2. attr на/ със самообслужване.

self-styled

- [,self 'staild] а самозван.

self-sufficiency

- [,selfsъ'fishъnsi] n 1. самостоятелност, независимост; 2. самозадоволяване; З. самонадеяност, самомнителност.

self-sufficient

- [,selfsъ'fishъnt] а 1. самостоятелен, независим; 2. самозадоволяващ се; З. самонадеян, самомнителен.

self-supporting

- [,selfsъ'po:ti¤] а който сам се издържа/е независим; на самоиздръжка; който си покрива разноските (за предприятие).

self-violence

- [,self 'vaiъlъns] n самоубийство.

self-will

- [,self 'wil] n упорство, упоритост; своеволие.

self-willed

- [,self 'wild] а упорит; своеволен.

self-winding

- [,self 'waindi¤] а който се навива сам/автоматически.

selfhood

- ['selfhud] n 1. индивидуалност; собствена личност; 2. егоизъм, себичност.

selfish

- ['selfish] а егоистичен, себелюбив, себичен.

selfless

- ['selflis] а самоотвержен, себеотрицателен, caмопожертвувателен; безкористен.

selfsame

- ['selfseim] а (този) същият, тoзи именно.

sell

- [sel] v (sold [sould] ) 1. продавам (и прен.); the house is to ~ къщата се продава; 2. продавам се, харча се, вървя (at, for за, по); З. sl. измамвам, изигравам, мятам; sold again! пак ме/те метнаха! 4. рекламирам; популяризирам, лансирам; спечелвам (читатели, поддрьжници и пр.) (on за); to ~ o.s. представям се добре, лансирам се; to be sold on s.th. приемам/харесвам нещо; sell off разпродавам (на ниски цени); ликвидирам; sell out 1) продавам; разпродавам (се), изпродавам; we are sold out of eggs нямаме вече яйца, яйцата се свършиха/разпродадоха; 2) разпродавам нечие имущество за дългове; З) прен. продавам се (to); продавам, предавам (кауза, приятел); sell up 1) разпродавам имуществото си; 2) разпродавам нечие имущество за дългове. [sel] n разг. 1. измама; 2. разочарование.

sell-off

- ['selof] n борc. (рязко) спадане на цените на ценните книжа.

sell-out

- ['selaut] n 1. концерт/представление и пр., за които всички билети са продадени; 2. разг. измама; предателство; предател; З. разпродажба.

seller

- ['selъ] n 1. продавач; 2. нещо, което се продава (добре, зле); this car is a poor ~ тази кола не се търси; million-copy ~ книга, от която са продадени един милион екземпляра.

selling plate

- ['seli¤pleit] n конно надбягване, при което печелившият кон се продава на търг.

selling race

- ['seli¤reis] selling plate.

sellotape

- ['selouteip] n прозрачна лепенка, скоч, тиксо.

seltzer

- ['seltsъ] n вид минерална вода; сода, газирана вода (и ~ water).

selvage

- ['selvidj] n кант, кенар, ива (на плат).

selvedge

- ['selvidj] selvage.

semantic

- [si'maentik] ез. 1. а семантичен; 2. п pl с гл. в sing семантика.

semaphore

- ['semъfo:] n семафор. ['semъfo:] v сигнализирам със семафор.

sematic

- [si'maetik] а биол. сигнален, предпазен (за цвят).

semblance

- ['semblъns] n подобие; образ, (външен) вид; to put on a ~ of anger/gaiety, etc. правя се на ядосан/весел и пр.; to bear the ~ of приличам на, имам вид на; ~ of justice нещо като/поне малко правосъдие/справедливост.

semen

- ['si:men] n биол. сперма.

semester

- [si'mestъ] n семестър.

semi-

- [,semi] pref полу-.

semi-centenary

- [,semisen'ti:nъri] 1. a ставащ веднъж на петдесет години; 2. п петдесетгодишнина.

semi-centennial

- [,semisen'tenjъl] semi-centenary.

semi-conscious

- [,semi'konshъs] а 1. в полусъзнание; 2. полуосъзнат.

semi-detached

- [,semidi'taetsht] а с една стена на калкан (за кьща); ~ houses къщи близнаци.

semi-final

- [,semi'fainъl] сп. 1. а полуфинален; 2. п полуфинал(ен мач).

semi-manufactured

- [,semi,maenju'faektshъd] a: ~ goods полуфабрикати.

semi-monthly

- [,semi'mлnҐli] 1. а полумесечен; 2. n списание, което излиза два пъти месечно.

semibreve

- ['semibri:v] n муз. цяла нота.

semicircle

- ['semi,sъ:kl] n полукръг.

semicircular

- [,semi'sъ:kjulъ] а с форма на/нареден в полукръг.

semicolon

- [,semi'koulъn] n точка и запетая.

semimanufactures

- [,semi,maenju'faektshъz] n рl ам. полуобработени материали.

seminal

- ['seminъl] а 1. биол. семенен; ~ fluid сперма; 2. биол. зародишен, зачатьчен; З. творчески, плодотворен.

seminar

- [,semi'na:] n семинар.

seminary

- ['seminъri] n 1. духовна семинария; 2. ост. училище (особ. девическо); З. прен. разсадник.

semination

- [,semi'neishn] n биол. осеменяване.

semiquaver

- ['semikweivъ] n муз. шестнадесетина нота.

semite

- ['si:mait] n семит.

semitic

- [si'mitik] 1. а семитски; 2. n семитски език.

semitone

- ['semitoun] n муз. полутон.

semivowel

- ['semivauъl] n фон. полугласен звук.

semolina

- ['semъ,li:nъ] n грис.

sempstress

- ['semstris] seamstress.

sen

- [sen] n сен (японска парична единица).

senate

- ['senъt] n 1. сенат; 2. академичен съвет.

senatorial

- [,senъ'to:riъl] а сенаторски; сенатски.

senatorship

- ['senъtъship] n сенаторство.

send

- [send] v (sent [sent] ) 1. пращам, изпращам (s.th. to s.o., s.o. s.th. ); 2. запращам, хвърлям, мятам; the blow sent him sprawling ударът го просна на земята; to ~ s.o. flying повалям/сьбарям някого; to ~ things flying разпилявам/разхвърлям неща; to ~ crashing събарям с трясък; З. докарвам (до някакво сьстояние), накарвам; to ~ s.o. crazy/mad докарвам някого до лудост, подлудявам някого; to ~ s.o. to sleep приспивам някого, накарвам някого да заспи; to ~ s.o. into a rage вбесявам някого; 4. рад. предавам; 5. ост. давам, дарявам; God/heaven ~ it may be so дай боже да е така; ~ him victorious да му дари победа; 6. изпълвам с възторг, докарвам до екстаз; to ~ s.o. about his business/packing/to the right about изгонвам/отпращам някого; давам някому пътя; send away 1) уволнявам; изгонвам, отпращам; 2) to ~ away for поръчвам (нещо) да ми се изпрати (отдалеч); send back връщам, изпращам обратно; send down 1) намалявам, причинявам спадане на (цена, температура и пр.); 2) изключвам от университет (временно); З) пращам в затвора; 4) потопявам (кораб); 5) пращам от столицата в страната; send for 1) повиквам, изпращам за (лекар, майстор и пр.); 2) поръчвам (книга и пр.) по пощата; изпращам (някого) да вземе (нещо); send forth излъчвам (топлина, аромат и пр.); издавам, надавам (звук, вик); давам, пускам (издьнки и пр.); сипя, изсипвам (дьжд); send in подавам (заявление, документи и пр.); представям (рькопис, доклад, предмет за изложба и пр.); давам (името си, визитната си картичка на прислужник и пр.); send off 1) изпращам (писмо и пр., някого на гарата и пр.); 2) сп. отстранявам (играч); send on 1) изпращам, препращам (на някакьв адрес); 2) изпращам предварително (багаж и пр.); пращам напред; З) предавам (заповед и пр.); send out 1) send forth; 2) изпращам, разпращам; З) рад. предавам, излъчвам; 4) изгонвам; 5) to ~ out for изпращам да купи/вземе; send round 1) предавам/подавам от човек на човек; 2) изпращам (някого) да вземе (нещо); send up 1) покачвам, причинявам покачване (на цени, температура и пр.); 2) хвърлям във въздуха, правя да експлодира; З) разг. подигравам, окарикатурявам, имитирам, пародирам; 4) ам. разг. пращам в затвора, осъждам на затвор; 5) изпращам (документu и пр.) в по-горна инстанция.

send-off

- ['sendof] n 1. изпращане (на гарата и пр.); 2. насърчаване, насърчение (в ново начинание и пр.).

send-up

- ['sendлp] n разг. 1. сатира, пародия, карикатура; 2. attr сатиричен.

sendal

- ['sendъl] n ист. фин копринен/ленен плат.

sender

- ['sendъ] n 1. подател (на писмо и пр.); този, който изпраща (сьобщение и пр.); 2. рад. предавател.

senegalese

- [,senigъ'li:z] 1. а сенегалски; 2. n (pl без изменение) сенегалец.

senescence

- [si'nesns] n книж. остаряване, стареене; старост.

seneschal

- ['senishl] n ист. сенешал, управител на замък.

senile

- ['si:nail] а старчески; сенилен; грохнал; изкуфял.

senility

- [si'niliti] n старост; сенилност; грохналост; изкуфялост.

senior

- ['si:niъ] 1. а по-стар (to от); старши; John Smith S. Джон Смит старши; ~ boys/girls ученици от по-горните класове; ~ partner шеф на фирма; ~ high school горните класове на средното училище; ~ citizen евф. пенсионер; the ~ service флотът; 2. п по-стар, старши; ам. студент от най-горния курс; he is my ~ by five years той e пет години по-стар от мене; o.'s~s по-старите от мене.

seniority

- [,si:ni'oriti] n старшинство (ам. и по трудов стаж).

senna

- ['senъ] n бот., форм. сена (Cassia acutifolia).

sennet

- ['senit] n ист. тържествен тръбен сигнал.

sennight

- ['senait] n ост. седмица.

sensation

- [sen'seishn] n 1. усещане; чувство; 2. сензация.

sensational

- [sen'seishъnъl] а 1. сензационен; 2. ряд. сетивен; свързан с усещанията.

sensationalism

- [sen'seishъnъlizm] n 1. любов към сензациите; търсене на сензационното; 2. фил. сенсуализъм.

sense

- [sens] n 1. сетиво; ~ of smell/hearing/touch обоняние/слух/осезание; pleasures of ~ сетивни удоволствия/наслади; 2. чувство, усещане, усет; ~ of duty/humour/responsibility чувство за дълг/хумор/отговорност; ~ of direction/locality чувство за ориентация; З. (здрав) разум, здрава преценка; man of ~ разумен човек; to talk ~ говоря смислено/разумно; what is the ~ of talking like that? какъв смисъл има да се говори така? 4. значение, смисъл; to make ~ of разбирам, проумявам; his words don't make ~ думите му ca безсмислени/неразбираеми; the decision makes ~ решението e разумно; in a ~ в известен смисъл; in the strict/literal/figurative/full/best ~ в строгия/буквалния/преносния/пълния/най-добрия смисъл (на думата); 5. рl ум, разум; разсъдък; to be in o.'s (right) ~s с ума си/нормален съм; to be out of o.'s ~s луд/ненормален съм; to bring s.o. to his ~s вкарвам ума в главата на някого, вразумявам някого; to come to o.'s ~s вразумявам се; идвам на себе си; any man in his ~s вcеки разумен човек; to take leave of o.'s ~ s полудявам; държа се неразумно/глупаво; to frighten/scare s.o. out of his ~s подлудявам някого от страх, изкарвам ума на някого; 6. (общо) настроение/отношение, насока; to take the ~ of a meeting мъча се да доловя настроението на събрание (чрез вьпроси и пр.); 7. геом. посока; 8. attr сетивен; ~ organs сетивни органи. [sens] v 1. усещам, долавям, чувствувам; предчувствувам; 2. схващам, разбирам.

senseless

- ['senslis] a 1. в безсъзнание; безчувствен; to knock s.o. ~ зашеметявам някого; 2. глупав, неразумен; безсмислен.

sensibility

- [,sensi'biliti] n 1. (способност за) усещане, усет; чувствителност (to за, към); 2. точност, чувствителност (на уред); З. прекалена/остра чувствителност (и рl).

sensible

- ['sensъbl] а 1. сетивен; видим, осезаем; забележим; 2. значителен, забележим, доста голям; З. в съзнание; 4. (благо)разумен, здравомислещ; 5. ~ of който забелязва/чувствува/съзнава; to be ~ of danger усещам опасност; I am ~ of the fact that съзнавам, че; 6. практичен, подходящ (за дрехи); 7. ост. чувствителен (to към).

sensibly

- ['sensъbli] adv 1. значително, забележимо; 2. (благо)разумно; З. практично, удобно.

sensitive

- ['sensitiv] а 1. чувствителен (to към); ~ market неустойчив/нестабилен пазар; 2. фот. светлочувствителен; З. обидчив, чувствителен, който (лесно) се засяга (about, to); to be ~ to criticism/blame засягам се от критика/обвинения; to be ~ about o.'s appearance чувствителен съм по отношение на външността си; 4. точен, прецизен, чувствителен (за уред); 5. прен. деликатен (за вьпрос, положение); свързан с отговорности; таен.

sensitive plant

- ['sensitiv,pla:nt] n бот. срамежлива мимоза (Mimosa pudica).

sensitize

- ['sensitaiz] v 1. правя чувствителен; изострям чувствителността на; 2. фот. правя светлочувствителен.

sensor

- ['sensъ] n ел. чувствителен елемент.

sensorial

- [sen'so:riъl] а сетивен.

sensorium

- [sen'so:riъm] n биол. съзнание, орган на съзнанието; мозък; сивото вещество на мозъка; нервна система.

sensory

- ['sensъri] sensorial.

sensual

- ['senshuъl] a 1. чувствен, плътски; сладострастен; полов, сексуален; 2. сетивен; З. фил. сенсуален.

sensualism

- ['senshuъlizm] n 1. сладострастие, похотливост; 2. фил. сенсуализъм.

sensuous

- ['senshuъs] а сетивен, чувствен.

sent

- [] вж. send.

sentence

- ['sentъns] n 1. юр. присъда; to be under ~ of ocъден съм на; death ~, ~ of death смъртна присъда; life ~ доживотен затвор; to pass ~ on осъждам, произнасям присъда; прен. съдя, критикувам; 2. грам. изречение; З. ост. решение, мнение; 4. ост. мъдрост, сентенция. ['sentъns] v осъждам (to на).

sententious

- [sen'tenshъs] а нравоучителен, моралистичен; афористичен; надуто-банален.

sentience

- ['senshъns] n псих. чувствителност, способност да се усеща; съзнание.

sentient

- ['senshъnt] а псих. чувствителен; усещащ; съзнаващ; съзнателен.

sentiment

- ['sentimъnt] n 1. чувство; емоционалност; 2. сантименталност; З. отношение, мнение, гледище; those are/шег. them's my ~s така мисля аз.

sentimental

- [,senti'mentъl] а сантиментален; разнежен.

sentimentality

- [,sentimъn'taeliti] n сантименталност.

sentimentalize

- [,senti'mentъlaiz] v 1. ставам сантиментален, разчувствувам се, разнежвам се (over, about); 2. имам сантиментално отношение към; З. разнежвам; 4. правя прокалено сантиментален, представям прекалено сантиментално.

sentinel

- ['sentinъl] sentry; to stand ~ over книж. пазя, бдя над.

sentry

- ['sentri] n воен. часови, часовой, караул; пост, стража.

sentry-box

- ['sentriboks] n воен. караулна будка, караулка.

sentry-go

- ['sentrigou] n 1. участък на караул; 2. караул (служба); to be on ~ караул съм, карауля.

sepal

- ['sepъl] n бот. чашелистче.

separability

- [,sepъrъ'biliti] n отделимост.

separable

- ['sepъrъbl] a отделим.

separate

- ['seprъt] I. a 1. отделен; самостоятелен; обособен; ~ estate собствено имущество на съпругата след брака; ~ maintenance издръжка на съпругата след развод по взаимно съгласие; 2. отделен; изолиран; to keep two things ~ не смесвам две неща; II. п 1. печ. отделен отпечатък; 2. обик. рl блуза/пола и пр., която не е част от комплект. ['sepъreit] v 1. отделям (се), деля (се), разделям (се) (from); сортирам (и с up); to ~ milk отделям каймака от млякото; 2. ам. уволнявам (и воен.).

separation

- [,sepъ'reishn] n 1. отделяне, обособяване; изолиране; сортиране; 2. раздяла (u на сьпрузи без развод - и judicial/legal ~); ~ allowance издръжка на съпруга на войник/моряк; З. изолация; 4. ам. уволнение, уволняване (и воен.); ~ centre демобилизационен пункт; 5. хим. разлагане.

separationism

- [,sepъ'reishъnizm] n ceпаратизъм.

separatism

- ['sepъrъtizm] separationism.

separative

- ['sepъrъtiv] а сепаративен.

sepia

- ['si:pjъ] n сепия (боя); рисунка/снимка в червеникавокафяво.

sepoy

- ['si:poi] n ист. индийски войник (в европейска армия).

sepsis

- ['sepsis] n мед. сепсис.

sept

- [sept] n (ирландски) род; племе.

septal

- [septl] а преграден.

septangle

- ['septae¤gl] n ceдмoъгълник.

septangular

- [sep'tae¤gjulъ] а седмоъгълен.

september

- [sep'tembъ] n септември.

septenary

- [sep'ti:nъri] 1. а състоящ се от седем; седморен; седемгодишен; 2. п числото седем, седмица, седморка.

septennial

- [sep'teniъl] а 1. седемгодишен; 2. който става веднъж на седем години.

septet

- [sep'tet] n муз. септет.

septette

- [sep'tet] septet.

septic

- ['septik] a 1. мед. септичен; 2. разг. ужасен, отвратителен.

septicaemia

- [,septi'si:miъ] n мед. отравяне на кръвта.

septicemia

- [,septi'si:miъ] septicaemia.

septicity

- [sep'tisiti] n мед. септичност.

septuagenarian

- [,septjuъdji'nЁъriъn] a, n седемдесетгодишен (човек).

septum

- ['septъm] n (pl -ta [-tъ]) биол. преград(к)а.

sepulchral

- [si'pлlkrъl] а погребален; гробовен; гробен.

sepulchre

- ['sepъlkъ] n гроб(ница); whited ~ лицемер. ['sepъlkъ] v погребвам.

sepulture

- ['sepъltshъ] n книж. погребване; погребение.

sequacious

- [si'kweishъs] а ряд. 1. логичен, последователен, свързан; 2. неоригинален, подражателски; З. сервилен.

sequel

- ['si:kwъl] n 1. продължение; втора част/серия (на роман, филм); 2. последствие, резултат; in the ~ впоследствие.

sequence

- ['si:kwъns] n 1. ред, редица, серия, поредица; цикъл (стихотворения и пр.); редуване; 2. последователност; З. муз., картu секвенция; 4. кино сцена (от филм); 5. ~ of tenses грам. съгласуване на времената; in rapid ~ бързо едно след друго.

sequent

- ['si:kwъnt] a 1. следващ; 2. явявящ се като разултат.

sequential

- [si'kwenshъl] sequent.

sequester

- [si'kwestъ] v 1. отделям, уединявам, изолирам; ~ed life усамотен/изолиран живот; 2. юр. секвестирам; конфискувам; отчyждавам.

sequestrate

- ['sekwistreit] sequester.

sequestration

- [,sekwi'streishn] n 1. уединение, усамотение, усамотяване; 2. юр. секвестиране; конфискуване; отчуждаване.

sequin

- ['si:kwin] n 1. пайета (за украса на дреха); 2. стара венецианска/турcка монета.

sequoia

- [si'kwoiъ] n бот. секвоя.

sera

- [] вж. serum.

serac

- ['seraek] n леден връх на глетчер.

seraglio

- [se'ra:liou] n 1. харем; 2. дворец, сарай.

serai

- [se'rai] n 1. кервансарай; 2. дворец, сарай.

serape

- [sъ'ra:pei] n юж.-ам. вълнено наметало.

seraph

- ['sеrъf] n (pl -s, -im [-im] ) серафим.

seraphic

- [se'raefik] а ангелски; божествен.

serb

- [sъ:b] n 1. сърбин; 2. сръбски език.

serbian

- ['sъ:biъn] 1. а сръбски; 2. n Serb.

sere

- [siъ] sear.

serecloth

- [] cerecloth.

serenade

- [,serъ'neid] n серенада. [,serъ'neid] v пея/свиря/правя серенада на.

serendipity

- [,seren'dipiti] n способност да се откриват случайно интересни/ценни неща.

serene

- [si'ri:n] I. a 1. ясен, ведър, безоблачен; 2. спокоен, тих (за море, живот, усмивка и пр.); З. в титли: His/Her S. Highness негова/нейна светлост; all ~ sl. всичко е наред, няма опасност; II. п поет. ясно/ведро/безоблачно небе; ведрина; тихо/спокойно моpе. [si'ri:n] v поет. 1. прояснявам; 2. успокоявам.

serenity

- [si'reniti] n 1. безоблачност, ведрина; 2. спокойствие, мир, тишина; З. титла Serene Highness (вж. serene З.).

serf

- [sъ:f] n крепостник, крепостен селянин; роб.

serfdom

- ['sъ:fdъm] n крепостничество; робство.

serge

- [sъ:dj] n текст. шевиот.

sergeant

- ['sa:djъnt] n 1. сержант; ~ major старши сержант; 2. старши полицай.

serial

- ['siъriъl] I. a 1. сериен; пореден; 2. излизащ на части (за роман и пр.); сериен, в няколко серии (за филм); II. п 1. роман, който излиза на части; сериен филм; 2. ряд. периодично издание.

serialize

- ['siъriъlaiz] v издавам на части.

seriate

- ['siъrieit] v нареждам, подреждам. ['siъrieit] а нареден в серия/поредица.

seriatim

- [,siъri'eitim] adv лат. точка по точка.

sericious

- [sъ'rishъs] а бот. зоол. пухкав, покрит с лъскав пух.

sericulture

- [,seri'kлltshъ] n копринарство.

series

- ['siъri:z] n (pl без изменение) 1. низ; серия, поредица, редица, ред; in ~ поред; 2. геол. група, система; З. ел. последователно/серийно съединение; 4. мат. прогресия; 5. зоол. група.

serin

- ['serin] n диво канарче (Serinus canarius).

seringa

- [sъ'ri¤gъ] syringa.

serio-comic

- ['siъriou'komik] а шеговито-сериозен.

serious

- ['siъriъs] a 1. сериозен; are you ~? сериозно ли говориш? and now to be ~ а сега да говорим ceриозно; to be ~ about s.th. отнасям се сериозно към нещо; 2. сериозен; важен, значителен.

seriousness

- ['siъriъsnis] n сериозност; важност; in all ~ съвсем сериозно.

serjeant

- ['sa:djъnt] n 1. sergeant 1.; 2. ист. адвокат (и S.-at-Law); Common S. помощник на главния съдия.

serjeant-at-Arms

- ['sa:djъntъt,a:mz] n придворен церемониалмайстор; съдебен служител, отговарящ за реда; парл. носител на жезъла.

sermon

- ['sъ:mъn] n 1. проповед, слово; поучение; 2. прен. лекция, конско (евангелие).

sermonize

- ['sъ:mъnaiz] v пренебр. проповядвам, чета проповеди/лекции/конско евангелие.

serotine

- ['serъtin] n вид прилеп (Eptesiacus serotinus).

serotinous

- [si'rotinъs] а бот. късен.

serous

- ['siъrъs] а физиол. серозен.

serpent

- ['sъ:pъnt] n 1. книж. змия (и прен.); змей; дракон; 2. лукав човек, лисица, велзевул; З. серпант (старинен духов инструмент); the (old) S. дяволът, сатаната.

serpent-eater

- ['sъ:pъnt,i:tъ] secretary-bird.

serpentine

- ['sъ:pъntain] I. a 1. змийски, змиевиден; 2. лъкатушен, криволичещ; гьрчещ се; извиващ се; ~ windings серпентини (на пьт и пр.); криволици, извивки; З. лукав, коварен, вероломен; ~ verse стих, който започва и свършва със същата дума; II. п 1. минер. серпентина; 2. фигура при пързаляне на кънки. ['sъ:pъntain] v вия се, извивам се, лъкатуша, криволича.

serpigious

- [sъ:'pidjiъs] а мед. пълзящ.

serrate

- [si'reit] а назъбен, нарязан.

serrated

- [si'reitid] serrate.

serried

- ['serid] а стегнат, сбит, сгъстен; in ~ ranks в стегнати редици.

serum

- ['siъrъm] n (pl -s, -ra [-rъ] ) серум.

servant

- ['sъ:vъnt] n 1. слуга, прислужник (и domestic ~); 2. служител; public ~ държавен служител; полицай; пожарникаp; civil ~ държавен служител; (висш) чиновник; ~ of God/Christ божи/Христов служител; ~ of the ~s of God титла на папата; Your humble/obedient ~ Ваш покорен слуга (като завьршeк на писмо); your humble ~ шег. моя милост; your ~, sir на вашите услуги, господине.

servant-girl

- ['sъ:vъntgъ:l] n слугиня, домашна прислужница.

servant-maid

- ['sъ:vъntmeid] servant-girl.

serve

- [sъ:v] v 1. служа (на), слуга съм (на); заемам/изпълнявам служба, работя, на служба съм (in, at); служа, отслужвам (литургия); to ~ in/with the army/navy, etc. служа във войската/флотата и пр.; to ~ on a committee, etc. член съм на комисия и пр.; to ~ under s.o. служа под командата/началството на някого; 2. служа, послужвам, ползувам; ставам, бива ме, достатъчен/подходящ съм (as, for за); задоволявам (изисквания и пр.); благоприятствувам, благоприятен съм; it will ~ това става/ще свърши работа; to ~ s.o.'s needs/purposes отговарям на нуждите/целите на някого; to ~ the/o.'s need/turn послужвам, свършвам работа; as occasion ~s при (подходящ) случай; as memory ~s (всякога) когато си спомня; to ~ the purpose of служа за; it has ~d its purpose изигра си ролята; to ~ no purpose не ставам/влизам в работа; безсмислен съм; З. обслужвам (клиенти, машина, район и пр.); услужвам (на); can I ~ you in any way? мога ли да ви услужа/да ви бъда полезен с нещо? 4. прислужвам, поднасям ядене; сервирам; to ~ at table прислужвам на масата; келнер/сервитьор съм; 5. карам, изкарвам, отбивам (служба); излежавам (присьда); to ~ time лежа в затвора; to ~ o.'s time/term/sentence излежавам си присъдата; to ~ o.'s time изкарвам военната си служба; to ~ o.'s apprenticeship чиракувам; 6. отнасям се с, постъпвам с, третирам; they have ~d me shamefully отнесоха се отвратително с мен; 7. връчвам (призовка и пр.); (on s.o., s.o. with на някого); 8. сп. сервирам, бия сервис; 9. покривам (женска - за бик и пр.); 10. мор. увивам с канап/ жица и пр.; (it) ~s him right така му се пада; serve out 1) сервирам (порции и пр.); разпределям (провизии и пр.); 2) отмъщавам си, връщам си (for за); I'll ~ him out ще му дам да разборе, ще му го върна; serve up сервирам, поднасям (и прен.); serve with 1) вж. serve1 7.; 2) снабдявам с; обслужвам с. [sъ:v] n сп. сервис.

service

- ['sъ:vis] n 1. служба, работа; служено; служба, учреждение, бюро; to be in ~ слугувам, домашна прислужница съм; to go into ~ ставам домашна прислужница; to take ~ with постъпвам на работа у/при; diplomatic/military ~ дипломатическа/военна служба; the (fighting) ~s сухоземни, морски и въздушни сили; on (active) ~ на действителна служба; to have seen ~ 1) служил съм във войската/флотата и пр.; 2) овехтял/износен съм; these boots have seen good ~ тези обувки ca много носени/са ми вършили много работа; 2. служба; обслужване; рl комунални услуги; postal ~ пощенска служба, поща; railway ~ жп съобщения; bus ~ рейс(ове), автобусни съобщения; ~ charge процент за обслужване, бакшиш (в хотел и пр.); free ~ безплатно обслужване/поправки (в гаранционен срок); to send a car for ~ пращам кола за (редовен) ремонт; З. услуга; to do/render s.o. a ~ правя някому услуга, услужвам някому; can I be of ~ to you? мога ли да ви услужа с нещо? to be at s.o.'s ~ на услугите/на разположение съм на някого; 4. заслуга (to към); 5. цьрк. служба, литургия; burial/funeral ~ опело; memorial ~ панихида, помен; 6. сервиз (за хранене и пр.); 7. юр. връчване (на призовка и пр.); 8. сп. сервис, подаване на топка; 9. attr 1) служебен; 2) войскови, военен; ~ dress (непарадна) униформа; ~ medal военно отличие; З) обслужващ, сервизен. ['sъ:vis] v 1. обслужвам; 2. поддържам (в добро състояние), поправям, ремонтирам; З. serve1 9. ['sъ:vis] n бот. оскруша (Sorbus domestica) (и ~-tree).

service entrance

- ['sъ:vis,entrъns] n заден/черен/служебен вход.

service flat

- ['sъ:vis,flaet] n апартамент в сграда с обща прислуга.

service industry

- ['sъ:vis,indъstri] n предприятия за услуги.

service road

- ['sъ:vis,roud] n страничен/частен път.

service station

- ['sъ:vis,steishn] n авт. бензиностанция; сервиз.

service-book

- ['sъ:visbuk] n цьрк. требник.

service-pipe

- ['sъ:vispaip] n водопроводна/газопроводна тръба.

serviceable

- ['sъ:visъbl] a 1. полезен; който върши/влиза в работа; 2. траен, здрав (за дрехи и пр.); З. услужлив.

serviceman

- ['sъ:vismъn] n (pl -men) военнослужещ.

servicewoman

- ['sъ:viswumъn] n (pl -women [-wimin] ) жена военнослужещ.

serviette

- [sъ:vi'et] n салфетка.

servile

- ['sъ:vail] a 1. робски; на роби; ~ revolt бунт на poби; 2. угоднически, сервилен, раболепен, рабски; ~ to public opinion роб на общественото мнение.

servility

- [sъ:'viliti] n угодничество, раболепие, сервилност.

servitor

- ['sъ:vitъ] n ост. слуга, прислужник.

servitude

- ['sъ:vitju:d] n 1. робство, робия; in ~ to поробен от; 2. юр. сервитут.

servo-

- ['sъ:vou] pref спомагателен, помощен.

sesame

- ['sesъmi] n бот. сусам (Sesamum indicum); open ~ ! сезам, отвори се!

sesquipedalian

- [,seskwipi'deiliъn] а книж. многосричен; много дълъг.

sessile

- ['sesail] a 1. бот. без дръжка (за лист и пр.); 2. неподвижен; неподвижно прикрепен.

session

- [seshn] n 1. заседание; to be in ~ заседавам; to go into close/secret ~ заседавам тайно/при закрити врата; 2. сесия (на парламент и пр.); З. учебна година; учебен ден; ам. семестър; срок; 4. разг. време/период, посветен на дадена работа; to have a recording ~ правя запис; petty ~s мирови съд; Court of S.'s върховен граждански съд в Шотландия.

sessional

- ['seshъnъl] а на/за дадена сесия; заседателен.

sestet

- [ses'tet] n проз. секстина.

sestette

- [ses'tet] sestet.

set

- [set] v (set) 1. поставям, слагам, турям; намествам, настанявам, нареждам; to ~ foot стъпвам (някьде); to be ~ разположен съм, намирам се (in); to ~ the stage театр. нареждам декорите; to ~ the scene описвам какво става (някьде); the scene is now ~ for положението e назряло за; 2. садя, насаждам, посаждам; З. насаждам (квачка на яйца); слагам (яйца) в инкубатор; 4. оставям (тесто, вино) да втаса/ферментира; 5. обръщам (се), насочвам (се); навеждам; тека, движа се (в дадена посока); the current ~s strongly течението се усилва; the current ~s eastward течението e към изток; opinion is ~ting against it общественото мнение e против; the wind ~s from the west вятърът духа откъм запад; the tide has ~ in his favour започва да печели поддръжка/одобрение; his soul ~ to grief душата му се наскърби; 6. поставям, слагам; нагласявам; курдисвам, навивам (часовник); to ~ the alarmclock for/at 6 o'clock навивам будилника за 6 часа; to ~ the hands of the clock to/at twelve нагласявам стрелките на часовника на 12; to ~ a door ajar открехвам врата; to ~ a watch слагам/поставям стража/часови; 7. закрепявам, прикрепявам; поставям; монтирам (скьпоценен камьк и пр.); инкрустирам; украсявам; осейвам (with); sky ~ with stars небе, осеяно със звезди; field ~ with daisies поле, осеяно с маргаритки; to ~ a wall with broken glass слагам/нареждам счупени стъкла върху ограда; 8. намествам (счупена кост и пр.); зараствам (за кост); 9. слагам (име, подпис, печат); удрям (печат); 10. точа, наточвам, остря, наострям; правя чапраз (на трион); to ~ the edge of a razor наточвам/наострям бръснач; 11. определям, фиксирам (място, време, цена, правила и пр.); уговарям, назначавам; поставям (рекорд); 12. докарвам до някакво състояние; to ~ in order подреждам; to ~ free освобождавам; to ~ on end изправям (предмет); to ~ on fire, to ~ fire to подпалвам; to ~ on foot организирам, слагам начало на; to ~ s.o. on his feet правя някого финансово независим; to ~ straight оправям (нещо изкривено); to ~ s.o. straight осведомявам/информирам някого правилно/напълно; to ~ s.o. on his way придружавам някого за част от пътя му; 13. карам (да с pres р); to ~ s.o. thinking накарвам някого да се замисли; to ~ the dogs barking разлайвам кучетата; to ~ laughing разсмивам; to ~ going задвижвам; 14. възлагам (работа), (за)давам (урок, задача) (to на); определям (тема за изпит, материал за изучаване); to ~ the papers for an examination приготвям/давам темите за изпит; to ~ s.o. to do s.th. възлагам някому да направи нещо; to ~ o.s. to do s.th. залавям се с нещо; решавам да направя нещо; 15. втвърдявам (се); сгъстявам (се); съсирвам (се); свивам, стискам; his face ~ лицето му доби твърд/решителен вид; лицето му се вкамени; his eyes ~ очите му се изцъклиха; to ~ o.'s teeth стискам зъби (и прен.); твърдо решавам; he ~ his jaws in determination стисна решително челюсти; 16. връзвам (плод), завързвам; 17. правя водна ондулация (на), ондулирам; 18. залязвам, захождам; his star has/is ~ прен. звездата му залезе, славата му премина; 19. печ. набирам (и с up); to ~ out/wide правя разредка; 20. стоя (добре), лежа, падам (за дреха); 21. ценя, държа на; to ~ a great deal by много държа на; to ~ a high value on много държа на/ценя; to ~ much/little (store) by/on ценя/не ценя; държа/не държа на; 22. лов. правя стойка, заставам неподвижно (за куче при откриване на дивеч); 23. заставам срещу партньора си (при танц); 24. пиша музика към/за (и to ~ to music); аранжирам; 25. бридж вкарвам (противника си); set about 1) заемам се/залавям се енергично с, пристъпвам към (и с ger); 2) карaм (някого) да започне да върши нещо; З) разг. нападам, нахвърлям се върху (и прен.); 4) разпространявам, разнасям (слухове); set against 1) опълчвам/настройвам против; to ~ o.s./o.'s face ~ решително се противопоставям на; 2) противопоставям на, поставям срещу (предимства, недостатьци); set apart 1) отделям, изолирам (from); 2) set aside 1); set aside 1) слагам настрана, отделям; спестявам; запазвам, предназначавам (for); 2) оставям настрана, не обръщам внимание на, не гледам на, игнорирам; З) отхвърлям, оставям без последствие (и юр.); set at 1) нахвърлям се върху, нападам; 2) насъсквам (куче) срещу; set back 1) забавям; попречвам на; спъвам; връщам назад; 2) построявам/поставям назад/навътре (от пьт и пр.); З) дръпвам/отдръпвам назад (уши - за кон и пр.); 4) sl. струвам (на някого); the dinner will ~ you back 20 pounds обедът ще ти струва 20 лири; set by set aside 1); set down 1) слагам на земята; стоварвам; 2) свалям (пьтник); З) кацвам (за самолет); 4) записвам, отбелязвам; набелязвам; 5) юр. определям (ден, дата); насрочвам (дело); 6) приписвам, отдавам (to на); 7) смятам, считам, преценявам, определям (някого, нещо) (as като); to ~ o.s. down as представям се за/като; зарегистрирам/записвам се (в хотел и пр.) като (писател, тьрговец и пр.); 8) разг. срязвам, скастрям; set forth 1) тръгвам; отпътувам, потеглям; 2) излагам (план, политика, теория); обяснявам, разяснявам; set forward 1) set forth 1); 2) подпомагам, съдействувам на; set in 1) (за)почвам, наставам, настъпвам (за време, мрак, процес, реакция и пр.); започвам и вероятно ще продължа; it ~ in to rain заваля дъжд; it is ~ting in for a wet day ще бъде дъжделиво днес; the rain had ~ in for the night щеше да вали цяла нощ; the weather is ~ting in fine времето ще бъде/ще се задържи хубаво; a rot ~s in разг. започва упадък; всичко почва да запада, всичко тръгва наопаки; 2) идвам (за прилив); духам към брега; З) установявам се, разпространявам се (за мода, течение и пр.); to be ~ in o.'s habits имам строго установени навици; set off 1) тръгвам, потеглям (on a journey на път); 2) възпламенявам (бомба и пр.); прен. разпалвам (спор и пр.); З) задвижвам, пускам (механизьм); изстрелвам (ракета и пр.); 4) карам (с ger да); карам (някого) да започне (on s.th. нещо); причинявам, правя да избухне (стачка и пр.); to ~ s.o. off laughing/crying, etc. разсмивам/разплаквам и пр. някого; to ~ s.o. off on a story/a subject накарвам някого (да се впусне) да разказва/да говори на дадена тема; 5) прен. подчертавам, правя да изпъкне; правя по-привлекателен; 6) компенсирам, балансирам (against с); 7) отделям (from от); set on 1) нападам; 2) подстрекавам; насьсквам; З) тръгвам; 4) насочвам (по следите на); осведомявам за; 5) възлагам (надежди и пр.) на; залагам (живота си и пр.) на; to ~ o.'s mind on s.th. твърдо съм решил/намислил нещо; хвърлил съм мерак на нещо; set out 1) заемам се; имам за цел (to да); 2) тръгвам, отпътувам; З) нареждам; излагам (на показ); 4) излагам, обяснявам; заявявам; 5) set off 5); 6) to ~ out on започвам (кариера и пр.); 7) посаждам, насаждам; set to 1) започвам да работя/да ям/да се бия и пр.; залавям се решително/твърдо; 2) to ~ s.o. to s.th./to doing s.th. възлагам на някого/карам някого да направи нещо; to ~ o.'s mind/wits to заемам се с (проблем и пр.); to ~ o.'s wits against s.o. else's споря с някого; З) слагам (печат, подпис) на; set up 1) издигам, поставям (паметник и пр.); закрепявам; поставям (обява и пр.); опъвам (палатка); подреждам, слагам; 2) основавам, учредявам, създавам; въвеждам (правило и пр.); to ~ up a home задомявам се, създавам дом и семейство; to ~ up house нареждам се (в собствен дом); заживяваме като мъж и жена (и с together); З) започвам (тьрговия и пр.); установявам се на практика (as като); to ~ up shop разг. започвам търговия (as като); започвам да работя/практикувам, установявам се (as като); 4) помагам (някому) да започне, нареждам, настанявам (някого); to ~ o.'s son up in business/as a bookseller, etc. помагам на сина си да стане търговец/книжар и пр.; to be ~ up for the rest of o.'s life осигурил съм се до края на живота си; 5) надавам (вик); 6) предизвиквам, причинявам; 7) разг. закалявам; възстановявам (силите на), ободрявам; 8) снабдявам (with); 9) предлагам (за разискване); излагам, излизам с (теория и пр.); изработвам (план и пр.); 10) печ. набирам (текст); 11) сn. поставям (рекорд); 12) to ~ (o.s.) up as/for/to be смятам се за, смятам, че съм; претендирам, че съм; 13) to ~ o.s. up against противопоставям се на, противя се на, боря се срещу; 14) to ~ s.o./s.th. up against сравнявам някого/ нсщо с; 15) издигам (на власт); 16) правя да се възгордее/да стане суетен; 17) ам. sl. черпя (някого); плащам (за някого); 18) ам. разг. зарадвам, вдъхновявам; възбуждам; to be well ~ up добре съм сложен; снажен съм; set upon нападам, нахвърлям се на/върху. [set] а 1. неподвижен; прен. мъртъв, безжизнен; оцъклен; замръзнал (за поглед, усмивка); 2. определен, установен; уговорен, уречен; традиционен; предписан; ~ book задължителна книга (за изпит и пр.); ~ phrase установен израз; прен. клише; of ~ purpose умишлено, преднамерено, с цел; З. съставен/написан предварително (за реч); 4. твърд, нeпoкoлeбим; упорит; 5. изцяло погълнат/предаден (on от, на); 6. твърдо решен (on, upon, и с ger); 7. готов; предразположен, склонен (to); ~ fair хубаво време (без промени); ~ scene сцена с подредени декори. [set] n 1. комплект; серия, ред, поредица; гарнитура (мебели); сервиз; ~ of teeth горни и долни зъби; изкуствени зъби, зъбна протеза; toilet/dressingtable ~ тоалетни принадлежности; dining-room ~ трапезария (мебели); ~ of novels by Dickens поредица романи от Дикенс; 2. група, компания; кръг; клика, котерия; банда; literary ~ литературни кръгове; З. луковица/издънка за засаждане; 4. поет. залез; 5. насока (и прен.); посока, направление; тенденция; наклонност; псих. предразположение (to към); the ~ of his mind is towards склонен e към; 6. конфигурация, очертания, линия; устройство; линия (на дреха); стойка; поза; положение; the ~ of o.'s head начинът, по който си държа главата; 7. (водна) ондулация; фризура; 8. серия от фигури (при танц); 9. последна мазилка; втвърдяване (на цимент и пр.); 10. тех. остатъчна деформация; 11. театр. декори (за дадена сцена); кино и място, където се снима, снимачна площадка; 12. апарат, прибор; радиоапарат, радиоприемник; 13. тенис сет; сп. тур; 14. дупка на язовец; 15. гранитно паве; 16. яйца в полог; пилило; 17. лов. стойка на куче (при намиране, посочване на дивеч); 18. печ. ширина на буква в шрифт; разстояние между букви; 19. редица музикални/джазови изпълнения (следвани от пауза); 20. футб. нападателна формация; 21. мат. множество.

set piece

- ['set,pi:s] n 1. театр. оформен декор (здание, скала и пр.); 2. фойерверки; З. лит., муз., изк. стилизирано/формалистично произведение; 4. воен. маневри по строго определен план.

set square

- ['set,skwЁъ] n ъгълник, винкел.

set-down

- ['setdaun] n 1. скастряне, срязване; 2. отпор; противодействие.

set-off

- ['setof] n 1. украшение, украса; 2. компенсация; З. противовес; контраст; средство, за да изпъкне нещо; 4. юр. насрещен иск; 5. арх. издатина; 6. печ. офсет.

set-out

- ['setaut] n 1. начало, почване; 2. подготовка; З. изложба, изложени предмети; витрина.

set-to

- ['set,tu:] n сбиване, бой; свада, кавга.

set-up

- ['setлp] n 1. (изправена) стойка; 2. организация, устройство; план; структура, строеж; З. положение, ситуация; 4. ам. разг. състезание и пр., нагласено да завърши с лесна победа; лесна работа; 5. setting 6.; 6. кино кадър; мизансцен.

seta

- ['si:tъ] n (pl -tae [-ti:] ) бот., зоол. четина.

setaceous

- [si'teishъs] а бот., зоол. четинест.

setback

- ['setbaek] n спънка, пречка; (временно) влошаване; (временен) неуспех/поражание.

sett

- [set] set 3., 14., 15.

settee

- [se'ti:] n канапе(нце).

setter

- ['setъ] n 1. сетер (порода куче); 2. словослагател (и type-~).

setting

- ['seti¤] n 1. среда, обстановка; условия; 2. театр. поставяне, постановка; мизансцен; (художествено) офомяване; декори; костюми; З. рамка, обковка (на скьпоценен камьк); 4. музика към текст; 5. яйца в полог; 6. прибори, чинии, чаши за едно лице (на маса); 7. залез, залязване.

settle

- [setl] n дълга пейка с облегало. [setl] v 1. настанявам (се), натъкмявам (се), нареждам (се), разполагам (се); 2. настанявам се (на работа и пр.); установявам се (да живея някьде); З. заселвам (се), колонизирам; 4. кацам (on); падам, трупам се (за сняг, прах и пр.); the snow is settling снегът не се топи/се трупа; 5. установявам се (в дадена облаcт, положение, посока); the wind is settling in the north вятърът духа от север; the cold has ~d in my chest настинката ми e в гърдите; 6. улягам се, слягам се; хлътвам; правя да улегне/да се слегне; почвам да потъвам (за кораб и пр.); the rain ~d the dust прахът се слегна от дъжда, дъждът угаси праха; 7. успокоявам (се), умирявам (се), уталожвам (се), укротявам (се); things will soon ~ into shape положението скоро ще се успокои/нормализира/избистри; 8. решавам, определям; уговарям, назначавам (ден, цена и пр.); решавам (to да); that ~s the matter, that ~s it това peшава въпроса; what have you ~ d to do? какво реши да направиш? 9. уреждам (спор, сметки); уреждам сметки, разплащам се; изплащам (дьлг и пр.) (и с up); to ~ o.'s affairs уреждам си работите; правя си завещанието; to ~ an old score уреждам стара сметка (и прен.); to ~ s.o.'s hash разг., прен. оправям си сметките с някого; ликвидирам/пречуквам някого; now to ~ with you! cera дай да си оправим сметките с тебе! (и прен); 10. утаявам се; правя да се утаи; избистрям (се) (за течност); 11. ам. забременявам (за животно); 12. улеснявам храносмилането; to ~ the stomach успокоявам стомаха, улеснявам храносмилането; settle back 1) връщам се (кьм нормално сьстояние); 2) облягам се, настанявам се удобно (на стол); settle down 1) настанявам се (спокойно/удобно); установявам се (някьде); заживявам редовен/спокоен живот; свиквам (to с); to marry and ~ down оженвам се и заживявам редовен живот/и мирясвам; 2) успокоявам се, уталожвам се, стихвам; З) хлътвам, слягам се; 4) започвам да потъвам (за кораб); 5) утаявам се, падам на дъното; 6) залавям се, пристъпвам (to с, към); съередоточавам се (to); 7) обземам; прен. падам (on, over върху); a brooding expression ~d on his face лицето му доби замислен/мрачен израз; settle for съгласявам се на; готов съм да приема; settle in/into 1) настанявам (се) (в) (ново жилище, училище и пр.); помагам (някому) да се настани; 2) заживявам редовен живот; свиквам (с); З) започвам, настъпвам (за настроение и пр); settle on 1) установявам се/спирам се на, избирам; уговарям (план); 2) оставям/завещавам на; settle up плащам, уреждам си сметката (with с).

settled

- [setld] a 1. определен, установен, постоянен; устойчив; 2. заселен, населен; З. вкоренен, траен (за навик и пр.); 4. улегнал, спокоен; уравновесен; ~ weather непроменливо/тихо/спокойно време.

settlement

- ['setlmъnt] n 1. селище; колония; ам. село; 2. заселване, колонизиране, колонизация; З. настаняване, нареждане; установяване; 4. уреждане (на сметки, спор); споразумение; решение; решаване (на вьпрос); 5. юр. прехвърляне/приписване на имот; обезпечаване, осигуряване (на деца, сьпруга); marriage ~ брачен контракт/договор; осигуряване на владение на имуществото на бъдеща съпруга; 6. група лица, живеещи в беден квартал, за да помагат на обитателите му (и welfare ~, ~ house).

settler

- ['setlъ] n 1. заселник; колонист; 2. sl. решаващ удар/довод/събитие.

settlings

- ['setli¤z] n pl утайка.

settlor

- ['setlъ] n юр. завещател; лице, което прехвърля/ приписва имущество.

seven

- [sevn] n 1. седем; 2. седмица, седморка.

seven-up

- ['sevnлp] n ам. вид игра на карти.

sevenfold

- ['sevnfould] a, adv седмократен, седморен; седмократно.

seventeen

- ['sevn,ti:n] n седемнадесет.

seventeenth

- ['sevnti:nҐ] 1. а седемнадесети; 2. п една седемнадесета (част).

seventh

- [sevnҐ] I. а седми; II. п 1. седма (част); 2. муз. септима.

seventieth

- ['sevntiъҐ] а седемдесети.

seventy

- ['sevnti] n седемдесет.

sever

- ['sevъ] v 1. отделям, разделям, разлъчвам; 2. отрязвам, прерязвам; скъсвам (се); З. прекъсвам, скъсвам (отношения).

several

- ['sevrъl] а, п 1. няколко, неколцина; малко; ~ of us някои/няколко от нас; 2. отделен, индивидуален; единичен; различен; each ~ part всяка отделна част; they went their ~ ways всеки си тръгна по пътя; collective and ~ responsibility колективна и лична отговорност; on three ~ counts по три различии точки; З. съответен; свой; all of us in our ~ stations всеки от нас на своето място (в обществото).

severally

- ['sevrъli] adv поотделно, поединично.

severance

- ['sevъrъns] n 1. отделяне, разделяне; разлъка; 2. отрязване; скъсване; З. скъсване, прекъсване (на отношения, договор); ~ pay обезщетение на служител при прекъсване на трудов договор.

severe

- [si'viъ] а 1. строг, суров; корав; неотстъпчив; to be ~ with строг съм към; to be too ~ on прекалено строг съм към, отнасям се твърде сурово/жестоко към, критикувам твърде строго; 2. лош (за време); лош, тежък, суров (за климат); лош, тежък (за заболяване, рана); силен, голям (за студ, конкуренция, безработица и пр.); ~ winter тежка/много студена/сурова зима; З. тежък, труден (за изпит и пр.); усилен; ~ pace усилена/бърза крачка/ ход; твърде бързотемпо; 4. строг, неукрасен, прост (за стил); 5. щателен, основен (за преглед).

severely

- [si'viъrli] adv строго и пр. (вж. severe); to leave/let ~ alone не се докосвам до, не обръщам никакво внимание на, не се занимавам с; игнорирам.

severity

- [si'veriti] n 1. строгост, суровост; 2. тежък характер (на заболяване и пр.); З. трудност (на изпит и пр.); взискателност, високи изисквания; 4. строгост, простота (на стил); 5. щателност (на преглед).

sevres

- ['seivrъ] n фp. севър(ски порцелан).

sew

- [sou] v (sewed [soud]; sewn [soun], sewed) шия, ушивам; sew in зашивам; пришивам, слагам; вшивам; sew on пришивам, слагам (копче и пр.); sew together съшивам, зашивам; sew up 1)= sew together; 2) sl. уреждам (сделка и пр.); З) sl. изтощавам; обърквам; напивам; 4) ам. разг. спечелвам пълен контрол (вьрху нещо); осигурявам си (поддрьжка, гласове).

sewage

- ['sju:idj] n 1. канални нечистотии/води; 2. канализация.

sewage-farm

- ['sju:idjfa:m] n земеделско стопанство, което използва канални води за наторяване.

sewer

- ['souъ] n шивач. ['sjuъ] n канал; клоака. ['sjuъ] n ucm. майордом.

sewerage

- ['sjuъridj] n sewage.

sewing-machine

- ['soui¤mъ,shi:n] n шевна машина.

sewn

- [] вж. sew.

sex

- [seks] n 1. пол; the fair/gentle/softer ~ женският/ нежният пол, жените; the sterner ~ силният пол, мъжете; 2. полови сношения; З. attr полов, сексуален; ~ appeal сексапил; ~ bomb/pot сексбомба, много съблазнителна жена; ~ kitten младо момиче, което разчита на сексапила си. [seks] v 1. откривам/определям пола на; 2. to ~ up възбуждам полово; увеличавам сексапила (на); вмъквам сексуални елементи в (книга, филм и пр.).

sexagenarian

- [,seksъdji'nЁъriъn] а, n шейсетгодишен (човек).

sexed

- [sekst] a 1. имащ пол/полови инстинкти; 2. полово привлекателен; сексапилен.

sexennial

- [sek'seniъl] а траещ седем години; ставащ веднъж на седем години.

sexless

- ['sekslis] а безполов.

sextain

- ['sekstein] n проз. секстина.

sextan

- ['sekstъn] 1. а явяващ се (на) всеки шести ден; 2. п треска, явяваща се всеки шести ден.

sextant

- ['sekstъnt] n мор. секстант.

sextet

- [seks' tet] n муз. секстет.

sextette

- [seks' tet] sextet.

sexton

- ['sekstъn] n клисар; гробар.

sextuple

- ['sekstjupъl] а шесторен, шестократен.

sexual

- ['sekshuъl] а полов, сексуален.

sexuality

- [,sekshu'aeliti] n сексуалност.

sexy

- ['seksi] a 1. сексуален, еротичен; 2. сексапилен; З. порнографски.

sez-you

- ['sezju:] int sl. как не! дрън-дрън! ще ти cе!.

shabby

- ['shaebi] а 1. износен, изтъркан; опърпан; дрипав, парцалив; 2. занемарен, запуснат; бедняшки; З. подъл, низък, долен, мръсен; ~ trick/turn мръсен номер; 4. дребен, нищожен; никакъв; 5. скъпернически; беден (за вьзнаграждение).

shabby-genteel

- ['shaebidjen,ti:l] а който се мъчи да прикрие бедността си; който е изпаднал аристократ.

shack

- [shaek] n колиба, барака. [shaek] v: to ~ up with живея незаконно с (някого).

shackle

- [shaekl] n 1. pl белезници, окови; вериги; букаи; пранги; 2. рl прен. окови, гнет, тирания; З. тех. скоба, стяга; брънка. [shaekl] v 1. оковавам във вериги; слагам белезници/ букаи на; 2. спъвам, преча (на); З. to ~ s.o. with натоварвам/претрупвам някого с.

shad

- [shaed] n зоол. карагьоз (Alosa).

shaddock

- ['shaedъk] n 1. тропическо дърво, което ражда плод, подобен на грейпфрут (Citrus grandus); 2. плодът на това дърво.

shade

- [sheid] n 1. сянка; полумрак; in the ~ на сянка; to cast/throw/put in(to) the ~ прен. засенчвам, затъмнявам; 2. pl книж. тъмнина, мрак; З. нюанс, отсенка (на цвят, значение и пр.); тон (на цвят); people of all ~s of opinion хора с най-различни убеждения; 4. малка/незначителна разлика; малко количество, мъничко; a ~ better малко по-добре; 5. сянка, призрак, привидение; дух (на умрял човек); the ~s адът, царството на сенките; 6. параван; абажур; козирка за очите; 7. ам. транспарант; 8. рl ам. sl. тъмни очила, очила за слънце. [sheid] v 1. засенчвам, затулям, предпазвам от светлина; слагам абажур на; затъмнявам; 2. щриховам, туширам; З. нюансирам; преливам се, преминавам в (друг цвят) (into, off into); изчезвам постепенно (away, off); променям (се) постепенно (off into); 4. прен. помрачавам (лице); 5. намалявам малко (цени и пр.).

shadow

- ['shaedou] n 1. сянка (и прен.); in ~ в сянка; in/under the ~ of под сянката на; to cast a ~ on хвърлям сянка върху (и прен.); to be afraid of o.'s own ~ боя се от сянката си; may your ~ never grow less! бъди все така здрав/щастлив; 2. pl мрак, тъмнина; сенки (и под очите); З. нещо недействително; подобие; сянка, призрак (и прен.); to catch at ~s прен. гоня вятъра; he is the ~ of his former self станал e на сянка, нищо не e останало от него; to be worn to a ~ много съм отслабнал, станал съм на сянка; 4. прен. сянка, следа; there is not a ~ of doubt няма никакво/ни следа от съмнение; 5. закрила, защита, покровителство; 6. неразделен другар/спътник; 7. детектив, преследвач;. 8. козм. сенки; 9. attr готов в случай на нужда; ~ cabinet лица, набелязани да влязат в кабинета, в случай че партията им дойде на власт; ~ factory завод, който може да бъде приспособен за военни нужди. ['shaedou] v 1. помрачавам, затъмнявам, хвърлям сянка върху (и прен.); 2. загатвам за; предвещавам; предвестник съм на (и с forth); З. следя, дебна, вървя по петите/следите на.

shadow box

- ['shaedou,boks] n стъклена витрина (за художествени предметu).

shadow play

- ['shaedou,plei] n пиеса, при която зрителите виждат само сенки на екран (и ~ pantomime, ~ show).

shadow-boxing

- ['shaedouboksi¤] n боксиране с въображаем противник (за упражнение).

shadowgraph

- ['shaedougra:f] n 1. рентгенова снимка; 2. shadow play.

shadowy

- ['shaedoui] a 1. сенчест, засенчен; 2. неясен, смътен; З. призрачен, недействителен.

shady

- ['sheidi] а 1. сенчест, засенчен; 2. съмнителен, тъмен, непочтен; със съмнителна репутация; З. долен, долнопробен; a to be on the ~ side of fifty, etc. прехвърлил съм петдесетте и пр.

shaft

- [sha:ft] n 1. (дръжка на) копие, брадва и пр.; стрела (и прен.); 2. лъч, сноп (светлина); З. гръм, мълния; 4. ствол, стъбло; 5. стълб, колона; 6. островърха кула; 7. комин; 8. процеп, теглич, аръш, стръка; 9. шахта; 10. тех. вал, ос; шпиндел; to get the ~ sl. ам. измамват/мятат ме. [sha:ft] v ам. sl. измамвам, мятам.

shag

- [shaeg] n 1. рошава/чорлава коса; рошава/рунтава козина; 2. ост. груб/мъхнат плат, шаяк; З. ситно нарязан тютюн; 4. cormorant; 5. аttr shaggy. [shaeg] v (-gg-) 1. вися на рошави кичури; 2. разрошвам; З. гоня, прогонвам. [shaeg] v sl. имам полови отношения с; ~ ged out изтощен.

shaggy

- ['shaegi] a 1. рунтав; космат, влакнест, мъхнат; 2. рошав, несресан; З. обрасъл с гъста/груба растителност; с груби клони; ~ dog story дълга глупава история, тъп виц.

shagreen

- ['shaegri:n] n 1. шагрен(ова кожа); 2. кожа на акула (използвана за полиране).

shah

- [sha:] n перс. шах (владетел).

shaik(h)

- [] sheik(h).

shake

- [sheik] v (shook [shuk]; shaken ['sheikъn] ) 1. клатя (се), разклащам (се); треса (се), разтърсвам (се); друсам (се), раздрусвам (се); люлея (се), разлюлявам (се); треперя, разтрепервам се; изтърсвам (килим и пр.); to ~ hands (with s.o.) ръкувам се, здрависвам се (с някого); to ~ s.o.'s hand ръкувам се с някого; поздравявам някого (за нещо); to ~ o.'s head клатя глава (в знак на отказ, неодобрение, загриженост) (at, over на, при); to ~ o.'s finger/fist/stick at заплашвам с пръст/юмрук/бастун; to ~ with cold/fear треперя от студ/страх; to ~ with fever тресе ме; to ~ in o.'s shoes умирам от страх, треперят ми гащите; his sides were shaking with laughter, he shook his sides with laughter той се тресеше от смях; 2. разг. ръкуваме се; стискаме си ръцете; we shook on the bargain стиснахме си ръцете, като сключихме сделката/като се споразумяхме; З. отървавам се/отърсвам се от, отстранявам; 4. потрисам, поразявам; развълнувам, разтревожвам; 5. прен. разклащам, разколебавам (вяра и пр.); отслабям; to ~ s.o.'s composure нарушавам душевното равновесие на някого; 6. треперя (за глас и пр.); изпълнявам трели; to ~ o.s. free/loose from отървавам се/отърсвам се от; shake down 1) бруля, обрулвам; тръсвам (за да падне, спадне); 2) стръсквам (се), сбивам (се); З) постилам (слама, одеяло и пр. на пода); 4) разг. свиквам/привиквам с нова работа/нови условия; 5) разг. правя пробно пътуване с, разработвам (кола и пр.); 6) sl. измъквам пари от (някого); 7) sl. претърсвам (за контрабанда и пр.); 8) разг. лягам си; 9) настанявам се временно (някьде); shake off 1) отърсвам (прах и пр.); 2) отърсвам се/отървавам се/освобождавам се от (някого, навик, болеcт и пр.); shake out 1) изтърсвам (килим и пр.); 2) разгъвам, разстилам (платно и пр.); разпръсвам се; to ~ out into fighting formation разгръщам се в боен ред; to ~ s.o. out of освобождавам/изваждам някого от (някакво сьстояние); shake up 1) разклащам; разтърсвам, раздрусвам (и прен.); 2) оправям (с тупане) (вьзглавница и пр.); З) прен. раздвижвам, събуждам; 4) реорганизирам основно. [sheik] n 1. клатене, поклащане; разклащане; разтърсване; раздрусване; разлюляване; разтреперване, треперене; ~ of the head поклащане на главата (в знак на отказ, неодобрение и пр.); to give s.th. a good ~ добре изтърсвам/разтърсвам нещо; all of a ~ цял разтреперан; the ~s треска, треперене; делириум тременс; 2. ръкостискане; З. сътресение, удар, шок; 4. ам. трус, земетресение; 5. пукнатина, цепнатина; 6. разг. миг, момент; in two ~s (of a lamb's tail), in a brace of ~s за/в (един) миг; 7. муз. трела; fair ~ ам. sl. добра възможност/перспектива; честно отношение; честна сделка; no great ~s sl. нищо особено, не кой знае какво.

shake-down

- ['sheikdaun] n 1. импровизирано легло; 2. ам. sl. изнудване; З. ам. sl. претърсване; 4. разработване, изпробване (на кола и пр.).

shake-out

- ['sheikaut] n 1. рязко намаление на цените (на ценни книжа и пр.); 2. временна икономическа криза; безработица вследствие на такава криза; изтласкване на по-слаби конкуренти от пазара.

shake-up

- ['sheikлp] n 1. npeн. раздвижване; 2. основна промяна/реорганизация.

shaken

- [] вж. shake .

shaker

- ['sheikъ] n 1. съд за приготвяне на коктейл (и cocktail ~); солница, захарница и пр. с дупчици; 2. S. шейкър (член на религиозна секта); З. тех. дърмон, вибрационно сито.

shakespearian

- [sheik'spiъriъn] а шекспировски; ~ scholar шекспировед.

shako

- ['shaekou] n вид цилиндрична военна шапка с перо, кивер.

shaky

- ['sheiki] а 1. треперещ, разтреперан, треперлив; разклатен, неустойчив; разнебитен, съсипан; слаб, немощен; 2. несигурен; съмнителен; ненадежден; колеблив, неуверен; З. напукан (за дьрвен материал).

shale

- [sheil] n геол. глинести лиски/шисти.

shall

- [shael] v (should [shud]) 1. спомагателен гл. за образуване на бьдеще време в 1 л. ед. и мн.ч. и 2 л. вьв вьпр. форма ще; да; I/we ~ go ще отида/ отидем; ~I open the window? да отворя ли прозореца? what ~ you tell him? какво ще му кажеш? 2. модален гл. за изразяване на увереност, обещание, заповед, заплаха вьв 2 и З л.: it ~ be done ще бъде направено; you ~ not kill не бива да убива; З. модален гл. в подчиненu изречения - обик. не се превежда: it is necessary/I insist that it ~ be done необходимо е/настоявам да се направи.

shalloon

- [shъ'lu:n] n лек вълнен плат.

shallop

- ['shaelър] n малка лодка.

shallot

- ['shaelъt] n вид дребен лук.

shallow

- ['shaelou] I. a 1. плитък (и прен.); плитководен; 2. прен. повърхностен, празен; незначителен; II. п често рl плитчина. ['shaelou] v 1. ставам (по-)плитък; 2. намалявам дълбочината на.

shalt

- [shaelt] v ост. 2 л. ед. ч. на shall.

sham

- [shaem] v (-mm-) преструвам се (на), правя се (на); симулирам; to ~ ill/illness преструвам се на болен; to ~ (a)sleep правя се на заспал; to ~ dead/death преструвам се/правя се на умрял. [shaem] n 1. преструване, преструвка; симулация; измама, шарлатания; 2. фалшификация, имитация; З. преструван, симулант; 4. мошеник, измамник, шарлатан; 5. attr престорен; подправен, фалшив, фалшифициран, неистински; ~ fight показно~ учебно сражение; ~ plea юр. защита, предложена за печелене на време; ~ pearls фалшиви/изкуствени перли; ~-Gothic псевдоготически.

shaman

- ['shaemъn] n шаман, жрец.

shamble

- [shaembl] v влача си краката, влача се, тътря се, мъкна се. [shaembl] n тромава походка/вървеж.

shambles

- [shaemblz] n pl обик. с гл. в sing. 1. касапница (и прен.); кланица; 2. разг. пълна бъркотия/каша; to make a ~ of съвсем оплесквам (и прен.).

shambling

- ['shaembli¤] а тромав (за походка).

shame

- [sheim] n 1. срам; свян; quite without ~ , dead/lost to ~ без срам, загубил всякакъв срам; 2. срам, позор; (for) ~ ! срамота! ~ on you! засрами се! как не те е срам! to bring ~ on опозорявам, посрамвам; to cover o.s. with ~ посрамвам се, опозорявам се; to put to ~ засрамвам (и с no-добро постижение); to think it a ~ to do s.th. смятам за срамно да извърша нещо; I cannot do it for very ~ просто ме е срам да го направя; to cry ~ on s.o. обвинявам някого, че е постъпил подло; З. разг. безобразие; неприятност; what a ~ ! какво безобразие! колко жалко!. [sheim] v срамя, засрамвам, посрамвам; позоря, опозорявам; to ~ s.o. into/out of doing s.th. засрамвам някого и го принуждавам да направи/да не направи нещо; to ~ s.o. into silence накарвам някого да се засрами и да млъкне.

shame-faced

- ['sheimfeist] а 1. срамежлив, стеснителен; засрамен; 2. скромен, свенлив.

shameful

- ['sheimful] а срамен, позорен; неприличен, срамотен; възмутителен, скандален.

shameless

- ['sheimlis] а безсрамен.

shammer

- ['shaemъ] n преструван, симулант.

shammy

- ['shaemi] chamois.

shampoo

- [shaem'pu:] n 1. шампоан; 2. миене на косата; to give s.o. a ~ измивам косата на някого. [shaem'pu:] v 1. мия/измивам косата (на); 2. измивам/изчиствам (килим и пр.) с препарат.

shamrock

- ['shaemrok] n 1. вид детелина (Trifolium minus/dubium); 2. националната емблема на Ирландия.

shamus

- ['sheimъs] n ам. sl. 1. полицай; 2. частен детектив.

shan't

- [sha:nt] ськр. от shall not.

shandry

- ['shaendri] n лека двуколка; таратайка.

shandrydan

- ['shaendridaen] shandry.

shandy

- ['shaendi] shandygaff.

shandygaff

- ['shaendigaef] n бира, смесена с лимонада и пр.

shanghai

- [shae¤'hai] v sl. 1. мор. упойвам (някого) и го отвличам (да стане моряк); 2. насила закарвам/ докарвам (into в); принуждавам (някого) със заплаха/измама (into doing s.th. да направи нещо).

shank

- [shae¤k] n 1. анат. подбедреница, подколенница; 2. крак; on S.'s mare/pony разг. с хаджи пешовия файтон, пеша; З. тех. дръжка (на инструмент); тяло (на болт, нит, котва, вьдица); 4. жп. теглич; 5. печ. стъпка (на буква); 6. геол. крило на гънка; 7. стъбло, ствол; дръжка (на цвете); 8. кончов (на чорап); 9. цев (на ключ); 10. тясна средна част на подметка; 11. колона; 12. ос; 13. ам. разг. остатък, останала част; първа/главна част (на нещо, на период).

shankpiece

- ['shae¤kpi:s] n подложка в средата на стъпалото на обувка, подплънка.

shantung

- [shaen'tл¤] n текст. шантунг.

shanty

- ['shaenti] n моряшка хорова песен. ['shaenti] n колиба, барака; хижа; коптор.

shantyman

- ['shaentimъn] n (pl -men) мор. солист на моряшка хорова песен.

shantytown

- ['shaentitaun] n бедняшки квартал.

shape

- [sheip] n 1. форма; облик, вид; очертание; in ~ 1) по форма; 2) наред; в добро състояние; in the ~ of във форма на; под формата на; in no ~ (or form) под никаква форма; monster in human ~ звяр в човешки образ; to have nothing in the ~ of money нямам пукната пара; out of ~ безформен; смачкан; to put/get o.'s ideas into ~ събирам/оформявам си миcлите; to lick into ~ оформявам, придавам сносен/приемлив вид на; доизкусурявам; правя човек от; to take ~ оформявам се, придобивам форма; to take ~ in намирам израз в; 2. състояние; ред; to put o.'s room into ~ нареждам си стаята; in bad/poor ~ в лошо състояние, зле; in (good) ~ в добро състояние, добре; to keep in ~ поддържам си формата/здравето; З. неясна/смътна фигура; призрак, привидение; 4. калъп; форма; образец, модел; (фасонен) профил; 5. извадено от форма желе и пр. [sheip] v 1. оформявам (се) (и прен.); давам/придобивам форма; моделирам; фасонирам; кроя, скроявам; ~d like a pear крушовиден; dress ~d to the body рокля, скроена по тялото; 2. оформявам се, развивам се; оформявам, създавам; оформявам, изразявам (с думи); to ~ well развивам се добре, давам добри надежди; if things ~ right ако нещата се развият както трябва/правилно; З. приспособявам, пригаждам; нагласям; 4. насочвам (to); to ~ o.'s course насочвам се; 5. to ~ up 1) разг. развивам се, оформявам се; 2) to ~ up to а) ам. разг. привиквам към; 6. бокс нападам, налитам; в) предизвиквам.

shapeless

- ['sheiplis] а безформен.

shapely

- ['sheipli] a 1. добре сложен/оформен, строен; 2. хубав, правилен (за черти на лицето и пр.).

shard

- [sha:d] n 1. чиреп, къс от глинен съд; 2. зоол. елитра, твърдо крило (на насекомо).

share

- [shЁъ] n 1. дял, част, пай; участие; fair ~ (полагаема) част; lion's ~ лъвски пай; to fall to the ~ of падам се на; to have no ~ in нямам дял/участие в; to take a ~ in вземам участие в; to go ~s with s.o, деля с някого (разноски и пр.), делим си поравно с някого; the matter received its full ~ of attention въпросът бе разгледан с нужното внимание; 2. фин. дял (в предприятие), акция; pl ценни книжа. [shЁъ] v 1. деля, разделям, поделям (си); to ~ and ~ alike делим поравно; to ~ (out) among разделям между; to ~ a taxi with возя се в (сыцото) такси с; to ~ a room with живея/спя в една стая с; to ~ (in) the cost of поемам част от разноските по; 2. участвувам, вземам участие; ,споделям (и с in); generally ~d opinion мнение, споделяно от всички; to ~ (in) s.o.'s grief/joy споделям скръбта/радостта на някого; З. to ~ out разделям, разпределям. [shЁъ] n лемеж, палешник.

sharecropper

- ['shЁъkropъ] n изполичар.

shareholder

- ['shЁъhouldъ] n акционер.

shark

- [sha:k] n 1. акула; 2. прен. мошеник, измамник; хищник; лихвар; изнудвач; З. ам. sl. човек, отличен в дадена облаcт, ас. [sha:k] v ам. мамя, измамвам; изнудвам; измъквам; живея мошенически.

sharkskin

- ['sha:kskin] n 1. кожа от акула; 2. вид плътен копринен плат.

sharp

- [sha:p] а 1. остър, изострен, заострен; подострен; 2. ясен, ясно очертан/определен; ярък, ярко изра- зен; остър (за черти на лицето); З. остър (за завой и пр.); рязък, стръмен; 4. остър, рязък (за звук); остьр, пронизващ, брьснещ (за вятьр); 5. остър, рязък (за вкус); лют, парлив; тръпчив, стипчив; резлив; кисел; със силен/рязък вкус; 6. остър, силен, мъчителен (за болка и пр.); 7. остър, рязък, язвителен, хаплив; троснат; 8. остър (за слух, зрение, ум); тънък, наблюдателен; умен, схватлив, (природно) интелигентен; буден; to keep a ~ watch on следя зорко; to be ~ at arithmetic, etc. добър съм в/бива ме по смятане и пр.; 9. жив, бърз, енергичен; напрегнат (за борба и пр.); ~ walk бърза разходка; ~ work 1) бързо свършена работа; 2) напрегната борба; ~'s the word! по-бързо! давай! 10. хитър, изкусен; безскрупулен; непочтен, нечестен; задкулисен; he was too ~ for me той ме надхитри; 11. sl модерен, елегантен; контешки; to be a ~ dresser обличам се елегантно/модно/контешки; 12. фон. беззвучен (за сьгласна); 13. муз. с диез; много висок (фалшив). [sha:p] n 1. муз. диез; 2. тънка игла за шев; З. разг. мошеник, измамник, шарлатан; 4. ам. разг. експерт, познавач. [sha:p] adv 1. точно (за време); at 6 o'clock ~ точно в 6 часа; 2. рязко; изведнъж; под остър ъгъл; to turn ~ round завивам/обръщам се изведнъж; З. муз. високо (фалшиво). [sha:p] v ам. муз. 1. подвигам с полутон; 2. пея високо (фалшиво), повишавам.

sharp-cut

- ['sha:pkлt] а ясно очертан.

sharp-freeeze

- ['sha:pfri:z] v (-froze [-frouz]; -frozen [frouzn]) quick-freeze.

sharp-set

- ['sha:pset] a 1. добре наточен/наострен; 2. много гладен; настървен.

sharp-sighted

- ['sha:psaitid] a 1. с остро зрение; 2. проницателен, далновиден.

sharp-witted

- ['sha:pwitid] а с бърз/остър ум.

sharpen

- [sha:pn] v 1. остря, наострям, подострям; точа, наточвам; 2. прен. изострям, усилвам, засилвам.

sharpener

- ['shа:рnъ] n 1. острилка; 2. точилен камък, брус.

sharper

- ['shа:ръ] n мошеник, измамник (особ. при игра на картu).

sharpie

- ['sha:pi] n ам. 1. вид дълга лодка; 2. sharper ; З. sl. умен/акъллия човек; 4. sl. конте.

sharpshooter

- ['sha:pshu:tъ] n снайпер, изкусен стрелец.

shatter

- ['shaetъ] v 1. разбивам (се), разтрошавам (се), строшавам (се); раздробявам (се); 2. разбивам (надежди и пр.); разстройвам, съсипвам (нерви, здраве и пр.); подкопавам (доверие).

shave

- [sheiv] v (shaved [sheivd]; shaved, shaven [sheivn]) 1. бръсна (се), обръсвам (се), избръсвам (се); to ~ off обръсвам; 2. рендосвам; шевинговам; З. режа/отрязвам тънко (и с off); 4. минавам съвсем близо/ почти се докосвам до; докосвам/закачам леко. [sheiv] n 1. бръснене, обръсване; to have a ~ обръсвам се; to give s.o. a ~ обръсвам някого; 2. тънко парче; З. крив рукан, обирачка; 4. стружка; a close/near/narrow ~ едва избягната опасност; to have a close ~ of it едва се отървавам/измъквам, за малко не пострадвам.

shaveling

- ['sheivli¤] n 1. ост. пренебр. монах; поп; 2. младок.

shaven

- [sheivn] а (о)бръснат; подстриган (за монах); ниско окосен (за ливада).

shaver

- ['sheivъ] n 1. (електрическа) самобръсначка; 2. разг. младок, хлапак, момче.

shavian

- ['sheiviъn] а от/на Бърнард Шоу; характерен за/в стила на Шоу.

shaving

- ['sheivi¤] n 1. бръснене; 2. тех. шевинговане; З. рl стружки; талаш.

shawl

- [sho:l] n шал. [sho:l] v намятам с шал.

shawn

- [sho:n] n средновековен обой.

she

- [shi:] pers pron, n 1. тя; 2. женска (на животно); ~-goat коза; ~-wolf вълчица.

she'll

- [] ськр. от she will.

shea

- [shi:] n бот. африканско дърво с ореховидни плодове (Butyrospemum parkii) ( и ~ tree); ~ butter масло от семената на това дърво.

sheaf

- [shi:f] n 1. сноп; 2. сноп(че), връзка; пачка. [shi:f] v връзвам на сноп(и).

shear

- [shiъ] v (sheared [shiъd], ост. shore [sho:]; sheared, shorn [sho:n] ) 1. стрижа; 2. отрязвам (и с off); срязвам (и с through); З. лишавам (of от); прен. оскубвам; 4. махам мъха на (плат); 5. геол. накланям (се); срязвам (се). [shiъ] n 1. рl ножици (за стригане на овце и пр.); 2. стригане; настриг; З. тех. срязване; напречна сила; наклон на режещ ръб; 4. мин. вертикален подкоп.

shear-legs

- [] sheer-legs.

shearer

- ['shiъгъ] n стригач.

shearling

- ['shiъli¤] n 1. веднъж стригана овца; 2. кожа от млада овца (с вълната).

shearwater

- ['shiъwo:tъ] n зоол. средиземноморски буревестник (Puffinus).

sheatfish

- ['shi:tfish] n зоол. сом (Silurus glanis).

sheath

- [shi:Ґ] n 1. ножница, кания; 2. кобур, калъф; З. презерватив; 4. тех. обвивка; обшивка; кожух; покривка; 5. анат. обвивка, капсула; 6. тясна рокля без колан.

sheathe

- [shi:] v 1. слагам/прибирам в ножница; 2. тех. обшивам, обковавам.

sheave

- [shi:v] v събирам на снопи. [shi:v] n тех. шайба; ролка с канал.

shebang

- [shi'bae¤] n ам. sl. 1. къща, жилище; 2. учреждение, фирма; работа, организация; the whole ~ collapsed цялата работа отиде по дяволите; head of the whole ~ шеф (на цялата организация).

shebeen

- [shъ'bi:n] n тайна кръчма.

shed

- [shed] v (shed) 1. меня, сменявам (кожа, перушина); падат/капят/окапват ми (листата, косите, рогата); изхлузвам, хвърлям (кожата си - за змия); хвърлям (хайвера cu); 2. свалям (си), махам (си) (дреха); З. лея, проливам, роня (сьлзи); проливам (крьв); 4. излъчвам (и прен.), пръскам, хвърлям (светлина, топлина и пр.); 5. отървавам се/отърсвам се от; 6. не пропускам (вода и пр.). [shed] n 1. барака; навес, заслон, сайвант; 2. гараж; хангар; депо.

sheen

- [shi:n] n 1. лъскавина, гланц; 2. поет. блясък, сияние.

sheep

- [shi:p] n (pl без изменение) 1. овца (и прен.); 2. рl паство; З. овча кожа; to cast/make ~ 's eyes at хвърлям влюбени погледи на, гледам влюбено; the ~ and the goats рел. праведните и грешниците.

sheep's-head

- ['shi:pshed] n 1. овча глава; 2. глупак, тъпак; З. вид риба (Archosargus probatocephalus).

sheep-cote

- ['shi:pkout] =sheepfold.

sheep-farm

- ['shi:pfa:m] n овцеферма.

sheep-hook

- ['shi:phuk] n овчарска гега/кривак.

sheep-run

- ['shi:prлn] n пасище.

sheep-wash

- ['shi:pwosh] n дезинфекционна течност за овце; място, където се дезинфекцират овце.

sheepfold

- ['shi:pfould] n кошара за овце.

sheepish

- ['shi:pish] a 1. стеснителен; 2. възглупав; З. смутен.

sheepshank

- ['shi:pshae¤k] n мор. възел за скъсяване на въже.

sheepskin

- ['shi:pskin] n 1. овча кожа; 2. обработена овча кожа; пергамент; З. ам. разг. диплома, тапия.

sheepwalk

- ['shi:pwo:k] n пасище.

sheer

- [shiъ] а 1. явен, очевиден, чист; пълен, абсолютен; цял, истински, същински; ~ nonsense чиста глупост; by ~ force (само) със сила; 2. отвесен; много стръмен; З. прозрачен, тънък, фин (за плат и пр.). [shiъ] n тънка/прозрачна материя. [shiъ] adv 1. отвесно; стръмно; право надолу; 2. напълно, съвсем, изцяло. [shiъ] v 1. отклонявам (се) от пътя/курса (особ. за кораб); 2. to ~ off разг. 1) махам се, отивам си; 2) отбягвам (някого, нещо). [shiъ] n мор. отклонение от курса.

sheer-hulk

- ['shiъhлlk] n стар кораб, използван като понтон с подемен кран.

sheer-legs

- ['shiъlegz] n pl подемен кран, крик.

sheers

- [shiъz] sheer-legs.

sheet

- [shi:t] n 1. чаршаф; between the ~s в леглото; 2. лист (хартия, метал и пр.); тънък пласт; ~ of glass цяло стъкло; З. печ. печатна кола; 4. вестник; брошура; 5. корабно платно; 6. повърхност, пространство; ~ of water водно пространство, вода; ~ of ice ледено поле/кора; ~ of flame огнена завеса; the rain came down io ~s дъждът се изливаше като перде/като из ведро; ~ lightning разпръсната/разсеяна светкавица; 7. плоска тава (за печене); 8. геол. пласт; 9. лист (с) пощенски марки; 10. карта, схема, диаграма; 11. attr (който е) на листа; clean ~ чисто досие, безукорна служба, неопетнена репутация. [shi:t] v 1. покривам, увивам (с чаршаф и пр.); 2. точа/ разточвам на листа; З. тех. режа на листове; 4. лея се на потоци; ~ed rain пороен/проливен дъжд. [shi:t] n мор. 1. шкот; 2. рl предна/задна част на гребна лодка; three ~s in/to the wind sl. пиян-залян. [shi:t] v мор. връзвам/изопвам с шкот.

sheet-anchor

- ['shi:tae¤kъ] n мор. 1. запасна котва; 2. прен. последна надежда/убежище.

sheet-music

- ['shi:tmju:zik] n неподвързани ноти.

sheeting

- ['shi:ti¤] n 1. плат за чаршафи; 2. тех. обвивка; кофраж; листов материал; пластина; З. геол. разслояване.

sheik

- [sheik] n 1. шейх; 2. разг. очарователен мъж; донжуан.

sheikh

- [sheik] sheik.

shekel

- [shekl] n 1. шекел (староеврейска мярка и монета); 2. pl sl. богатство, пари, мангизи.

sheldrake

- ['sheldreik] n зоол. 1. бял ангъч; пъстър килифар, лисича пещерна гъска (Tadorna); червен ангъч, ръждив килифар (Casarca ferruginea); 2. merganser.

shelf

- [shelf] n 1. лавица, полица, рафт; 2. издатина, ръб; З. риф, подводна скала; подводен пясъчен насип; плитчина; continental ~ геол. шелф; on the ~ прен. изоставен, зарязан; изхвърлен, бракуван; който няма изгледи да се ожени; временно отложен; to put on the ~ прен. пращам в архивата; изхвърлям; зарязвам; слагам под миндера; отлагам временно.

shell

- [shel] n 1. раковина; черупка (и прен.); обвивка; люспа, ципа; пашкул; to go/retire into o.'s ~ прен. свивам се в черупката си; to come out of o.'s ~ прен. излизам от черупката си; 2. скелет, корпус (на здание, кораб и пр.); З. воен. гилза; патрон; снаряд; граната; 4. лека лодка; прен. черупка; 5. готв. тарталет; 6. предпазител на ефес; 7. среден клас в някои училища; 8. форма без съдържание, фасада; the ~ of o.'s former self жалка останка; 9. покрит подиум на открито; 10. тех. кожух, обшивка; броня; 11. физ. обвивка, слой (от електрони в атома); 12. поет. лира. [shel] v 1. лющя, беля; чушкам; роня (царевица); роня се; падам от черупката/шушулката си; 2. обстрелвам с артилерия, бомбардирам; shell off лющя/олющвам се, беля/обелвам се; shell out разг. плащам, давам, бръквам се; to ~ out on repairs/damages плащам за поправки/щети.

shell egg

- ['shel,eg] n яйце с черупка.

shell-heap

- ['shelhi:p] n 1. куп черупки; 2. midden 2.

shell-jacket

- ['sheldjaekit] n къса полуофициална куртка.

shell-shock

- ['shelshok] n мед. психическо разстройство вследствие на тежки бойни условия.

shellac

- [shъ'laek] n шеллак. [shъ'laek] v (-ck-) 1. полирам с шеллак; 2. ам. sl. прен. натупвам, напердашвам; накарвам да млъкне.

shellback

- ['shelbaek] n стар моряк.

shellfire

- ['shelfaiъ] n воен. артилерийски огън.

shellfish

- ['shelfish] n ракообразно животно, мекотело с черупка (стрида, рак и пр.).

shellproof

- ['shelpru:f] а брониран, защитен от артилерийска стрелба.

shellwork

- ['shelwъ:k] n украшение от/с раковини.

shelter

- ['sheltъ] n подслон, заслон; закътано място; прибежище, убежище; закритие, скривалище; приют; навес; bus ~ автобусна спирка с навес; to take/seek ~ from подслонявам се от; to get under ~ скривам се (и в противовьздушно скривалище); to give ~ to давам подслон на, подслонявам, приютявам. ['sheltъ] v подслонявам (се), приютявам (се); намирам/давам подслон на; закътвам; защищавам, предпазвам (from от).

shelter-belt

- ['sheltъbelt] n полезащитен пояс (от дьрвета).

sheltered

- ['sheltъd] а защитен, закътан; ~ place закътано място; завет; ~ life спокоен живот, живот без опасности и грижи; ~ trades занаяти/промишлености, защитени срещу чужда конкуренция.

sheltie

- ['shelti] n 1. шотландско пони; 2. шотландско овчарско куче.

shelty

- ['shelti] sheltie.

shelve

- [shelv] v 1. слагам на полица/рафт; 2. поставям полици в; З. отлагам (разглеждането/решаването на); слагам под миндера; захвърлям; изоставям; 4. уволнявам; 5. накланям се/спускам се леко надолу (за терен).

shenanigan

- [shi'naenigъn] n обик. pl ам. разг. 1. глупости, щуротии, лудории; 2. номер, измама.

shepherd

- ['shepъd] n овчар, пастир. ['shepъd] v 1. паса; грижасе за; водя; 2. подбирам, подкарвам, повеждам.

shepherd's pie

- ['shepъdzpai] n мусака с картофено пюре.

shepherd's plaid

- ['shepъdzplaed] n текст. пепит.

shepherd's purse

- ['shepъdz,pъ:s] n бот. овчарска торбичка (Capsella bursa pastoris).

shepherdess

- ['shepъdis] n ж.р. от shepherd1 .

sheraton

- ['sherъtъn] n английски стил на мебели от 18 в.

sherd

- [shъ:d] shard 1.

sheriff

- ['sherif] n шериф.

sherry

- ['sheri] n шери (питие).

shew

- [shou] v (shewed [shoud]; shewn [shoun] )= show1 .

shibboleth

- ['shibъleҐ] n 1. лозунг; парола; 2. остаряла доктрина/формула.

shield

- [shi:ld] n 1. щит; хер. щит с герб; 2. защита, закрила, покровителство; защитник, закрилник; З. тех. щит, екран, защитно устройство; преграда; защитно ограждане (на реактор); 4. ам. значка на полицай; 5. ам. потник (за под мищницата). [shi:ld] v 1. защищавам, пазя, браня, отбранявам; предпазвам, щадя, закрилям (from от); 2. закривам, затулям (очи с рька и пр.); З. тех. екранирам.

shift

- [shift] v 1. меня (се), променям (се); местя (се), премествам (се), отмествам (се), измествам (се); прехвърлям (се); обръщам/променям посоката (за вятьр); завъртвам, обръщам (кормило и пр.); to ~ the blame/responsibility (on) to прехвърлям вината/ отговорността на; to ~ o.'s ground променям становището/подхода/доводите си; to ~ the scene 1) театр. сменям декорите; 2) прехвърлям действието (в роман и пр.) другаде; 2. авт. сменям (скорост), минавам (to на) (друга скорост); З. справям се, оправям се, карам криво-ляво (обик. to ~ for o.s.); изхитрям се, хитрувам; to ~ for a living изкарвам си как да е/както мога прехраната; 4. sl. изяждам, изпивам; 5. sl. движа се бързо; 6. ряд. извъртам, шикалкавя. [shift] n 1. (постепенна) промяна; разместване, изместване; population ~ движение на населението; sound ~ фон. систематична звукова промяна; 2. смяна, сменяне; ~ of crops сеитбообращение; ~ of the wind промяна на посоката/обръщане на вятър; З. смяна (работници); to work in ~s работя на смени; to be on the day/night ~ на дневна/нощна смяна съм; 4. прехвърляне (на отговорност и пр.); 5. авт. скорост; скоростен механизъм; превключване; 6. геол. отсед, косо изместване; 7. средство; хитрина, хитрост; уловка, въдица; to make ~ справям се (with с, without без); to make ~ to do s.th. успявам (някак) да направя нещо; as a last ~ като последно средство; 8. бридж обявяване на цвят, различен от този на партньора; 9. тясна, невталена рокля; ост. риза.

shift-key

- ['shiftki:] n клавиш/копче (на пишеща машина) за сменяне на регистъра.

shifting

- ['shifti¤] а променлив; подвижен.

shiftless

- ['shiftlis] а 1. некадърен; 2. безпомощен; безотговорен; мързелив.

shifty

- ['shifti] а 1. находчив, изобретателен, ловък; 2. хитър, измамен, измамнически; лъжлив; несигурен; ~ eyes очи на хитрец/лъжец, шарещи очи.

shikar

- [shi'ka:] n англоинд. лов.

shikaree

- [shikъ'ri:] n англоинд. (професионален) ловец.

shikari

- [shi'ka:ri] shikaree.

shill

- [shil] n aм. sl. поставено лице, което купува/играе, за да привлича купувачи/играчи.

shillelagh

- [shi'leilъ] n ирл. сопа, тояга.

shilling

- ['shili¤] n шилинг; to take the King's/Queen's ~ ост. ставам войник/моряк.

shilly-shally

- ['shili'shaeli] v колебая се, двоумя се. ['shili'shaeli] n колебание, нерешителност, двоумение.

shim

- [shim] n тех. тънка уплътнителна вложка; шайба.

shimmer

- ['shimъ] v блещукам; трептя (за светлина). ['shimъ] n блещукане; трептяща светлина.

shimmy

- ['shimi] n 1. шими (танц); 2. авт., ав. вибрация, трептене. ['shimi] v 1. танцувам шими; 2. авт., ав. вибрирам, трептя.

shin

- [shin] n пищял. [shin] v (-nn-) 1. катеря се, изкатервам се (up по); 2. ритам по пищяла.

shin-bone

- ['shinboun] shin1 .

shindig

- ['shindig] n разг. 1. шумна веселба/забава; 2. shindy.

shindy

- ['shindi] n разг. кавга, врява; сбиване; to kick up a ~ вдигам врява.

shine

- [shain] v (shone [shon] , ам. [shoun]) 1. светя; блестя; сияя; лъщя (with от); 2. прен. блестя, правя впечатление; З. (pt, рр shined) лъскам, излъсквам (и с up); shine on осветявам, огрявам; shine out блестя; блясвам (и прен.); shine through 1) промъквам се (за светлина); 2) прен. виждам се, съзирам се, проблясвам; shine up to ам. sl. докарвам се на. [shain] n 1. светлина; блясък; лъскавина, гланц; лъскане (на обувки и пр.); to give o.'s shoes a ~ лъскам си обувките; to take the ~ out of 1) премахвам лъскавината от; 2) прен. намалявам блясъка/привлекателността на; З) прен. разг. засенчвам (някого); слагам (някого) в джоба си; 2. sl. веселба; лудория; сензация; врява, шум; to take a ~ to s.o. sl. харесвам/привързвам се към някого.

shiner

- ['shainъ] n 1. pl sl. пари; 2. sl. ударено/насинено око; З. ам. вид сладководна риба (Notropis).

shingle

- [shi¤gl] n 1. тънка дъска/летва; дървени покривни плочки; 2. ам. фирма (на магазин и пр.); to put up o.'s ~ започвам работа/практика (като лекар, адвокат и пр.). [shi¤gl] v покривам (покрuв) с дървени плочки. [shi¤gl] n морски/речен чакъл, дребни камъчета. [shi¤gl] n късо подстригана коса, бубикопф. [shi¤gl] v подстригвам (се) бубикопф.

shingles

- [shi¤glz] n pl мед. херпес зостер.

shingly

- ['shi¤gli] а чакълест, покрит с камъчета.

shinney

- ['shini] n ам. (пръчка за) вид хокей.

shinny

- ['shini] shinney. ['shini] v ам. разг. катеря се, изкатервам се (up по).

shinty

- ['shinti] shinney.

shiny

- ['shaini] a 1. лъскав; your nose is ~ носът ти лъщи; 2. излъскан, лъснал; износен.

ship

- [ship] n 1. кораб, параход; екипаж на кораб; to take ~ качвам се на кораб; 2. sl. (състезателна) лодка; З. разг. самолет; дирижабъл; космически кораб; 4. attr корабен, параходен; when my ~ comes home когато забогатея. [ship] v (-pp-) 1. товаря/натоварвам/качвам (се) на кораб; 2. ставам моряк; постъпвам на служба на кораб; вземам/наемам на служба в кораб; З. изпращам , превозвам (стоки); 4. прибирам в кораба/лодката; 5. прикрепвам, слагам (мачта и пр.); 6. to ~ off пращам, изпращам; разг. отървавам се от; to ~ water/a sea бивам залян (от вьлна) (за кораб, лодка).

ship-biscuit

- ['shipbiskit] n сухар.

ship-breaker

- ['shipbreikъ] n предприемач, който разваля стари кораби.

ship-chandler

- ['shiptsha:ndlъ] n корабен доставчик.

ship-money

- ['shipmлni] n ист. данък за доставяне на кораби при война.

ship-worm

- ['shipwъ:m] n вид мида, която се врязва в кораби.

shipboard

- ['shipbo:d] n on~ на кораб(а).

shipbuilding

- ['shipbildi¤] n 1. корабостроене; корабостроителница (и ~ yard); 2. attr корабостроителен.

shipman

- ['shipmъn] n (pl -men) ост. 1. моряк; 2. капитан на кораб.

shipmaster

- ['shipma:stъ] n капитан/собственик на кораб.

shipmate

- ['shipmeit] n моряк, от същия кораб; спътник по море.

shipment

- ['shipmъnt] n 1. изпращане (на стоки); 2. пратка; изпратена/натоварена стока.

shippable

- ['shipъbl] а годен за изпращане (за стока).

shipper

- ['shiръ] n търговец, който изпраща стоки; вносител, износител.

shipping

- ['shipi¤] n 1. сьбир. кораби, параходи; (търговски) флот; 2. натоварване/изпращане/превоз на стоки; З. attr параходен.

shipping-agent

- ['shipi¤eidjъnt] n представител на параходното дружество.

shipping-articles

- ['shipi¤a:tiklz] n pl трудов договор между капитан и моряци (и ship's articles).

shipping-master

- ['shipi¤ma:stъ] n лице, в чиeто присъствие се подписват трудови договори между капитан и моряци.

shipping-office

- ['shipi¤ofis] n 1. кантора на представител на параходно дружество; 2. кантора, където се наемат моряци.

shipshape

- ['shipsheip] adv, a predic в отлично състояние.

shipway

- ['shipwei] n 1. стапел; 2. канал за кораби.

shipwreck

- ['shiprek] n 1. корабокрушение; to suffer ~ претърпявам корабокрушение, разбивам се; 2. гибел, крушение, провал. ['shiprek] v 1. претърпявам корабокрушение; 2. причинявам корабокрушение; З. провалям (се), опропастявам (се), съсипвам.

shipwright

- ['shiprait] n корабостроител.

shipyard

- ['shipja:d] n коpaбocтpоителницa.

shire

- ['shaiъ] n графство (административна единица в Англия); the S.'s графствата в средна Англия.

shire-horse

- ['shaiъho:s] n порода едър впрегатен кон.

shirk

- [shъ:k] v клинча/изклинчвам (от); избягвам, бягам, гледам да се изплъзна/измъкна (от) (отговорност и пр.). [shъ:k] n кръшкач.

shirr

- [shъ:] v 1. набирам, правя набор; 2. ам. пека (яйца) без черупките.

shirt

- [shъ:t] n 1. риза (мьжка); 2. шемизета (и ~ blouse); to put o.'s ~ on залагам всичките си пари на; to lose o.'s ~ претърпявам голяма загуба, загубвам много пари.

shirt-front

- ['shъ:tfrлnt] n (колосан) нагръдник.

shirt-sleeves

- ['shъ:tsli:vz] n pl: in o.'s ~ по риза.

shirt-waist

- ['shъ:tweist] n блуза/рокля шемизета.

shirting

- ['shъ:ti¤] n плат за ризи.

shirty

- ['shъ:ti] a sl. ядосан, нервиран.

shit

- [shit] n вулг. 1. лайна; 2. sl. хашиш; З. лайно (за човек); 4. глупости, дрън-дрън. [shit] v (-tt-) вулг. сера; to ~ on s.o. sl. правя някому мръсно, издавам някого (на полицията).

shiver

- ['shivъ] утреперя, потрепервам, тръпна, потръпвам (with от); треперя от студ, зъзна. ['shivъ] n тръпка; рl тръпки, треперене; to send cold ~s down s.o.'s back, to give s.o. the cold ~s накарвам някого да изтръпне, ужасявам някого; to have/get the ~s треперя, изтръпвам, разтрепервам се. ['shivъ] n треска, тресчица; to break into ~s shiver . ['shivъ] v разбивам (се) на хиляди парчета.

shivery

- ['shivъri] a 1. треперещ, разтреперан; 2. трескав; зъзнещ. ['shivъri] а чуплив.

shoal

- [shoul] I. а плитък; II. n 1. плитчина; (подводен) пясъчен насип; 2. обик. pl опасност; пречка, спънка. [shoul] v 1. ставам по-плитък; 2. навлизам в по-плитки води (за кораб). [shoul] n 1. рибен пасаж, стадо риби; 2. маса; куп; тълпа; in ~s с купища; на тълпи. [shoul] v събирам се на пасаж (за риби).

shoat

- [shout] n ам. младо прасе, прасенце.

shock

- [shok] n 1. удар; тласък; сблъскване; разтърсване; сътресение; electric ~ електрически удар; to get an electric ~ хваща ме ток; earthquake ~s (земни) трусове; to collide/clash with a mighty ~ сблъсквам се със страшна сила; ~ absorber тех. амортисьор; буфер; 2. псих. шок; З. сътресение; удар; уплаха; to give s.o. a ~ стряскам/потрисам/разтърсвам/ужасявам някого; to have/get a ~ изплашвам се, бивам потресен/разтърсен; прен. удар; загуба; вреда; 4. attr ударен; ~ therapy/treatment мед. шокова терапия; ~ troops воен. ударни части; ~ tactics воен. тактика на внезапни удари (и прен.); ~ wave ударна вълна. [shok] v 1. потрисам, ужасявам, поразявам; 2. отвращавам, погнусявам; възмущавам; шокирам; to be ~ed at възмутен съм от; З. причинявам шок/ електрически удар; 4. ряд. сблъсквам се. [shok] n кръстец. [shok] v нареждам на кръстци. [shok] n рошава/чорлава/сплъстена коса (и ~ of hair); ~ head рошава глава, рошльо.

shock-brigade

- ['shokbrigeid] n ударна бригада.

shock-proof

- ['shokpru:f] а издръжлив на удари.

shock-worker

- ['shokwъ:kъ] n ударник.

shocker

- ['shokъ] n разг. 1. отвратителен човек; нещо отвратително; 2. евтин булеварден роман (и shilling ~ ).

shocking

- ['shoki¤] а възмутителен, скандален, отвратителен; ~ pink ярко/крещящо розово. ['shoki¤] adv ужасно, отвратително; ~ bad ужасен, ужасно лош.

shod

- [] вж. shoe.

shoddy

- ['shodi] n 1. (плат от) дреб; 2. прен. боклук; нещо просто/просташко/просташки претенциозно; З. attr калпав, лош; просташки претенциозен.

shoe

- [shu:] n 1. обувка (половинка); high ~ цяла/висока обувка; low ~ половинка; 2. подкова, петало; to cast/throw a ~ пада ми подковата; З. тех. челюст (на спирачка); сменяема наставка; звено от гъсенична верига; 4. железен плаз (на шейна); 5. желeзен шип (на бастун и пр.); that's another pair of ~s това e друг въпрос/работа; to be in s.o.'s ~ s намирам се в положението на някого; to put o.s. in s.o.'s ~s поставям се в положението на някого; I know where the ~ pinches знам къде (гo) стиска чепикът; the ~ is on the other foot не e така работата, положението се e променило; отговорността пада другаде; to put the ~ on the right foot обвинявам когото трябва/справедливо; to be in/to fill s.o.'s ~s заемам мястото на някого; dead men's ~s наследство; място, пост (очакван след смьртта на някого). [shu:] v (shod [shod]) 1. обувам; снабдявам с обувки; 2. подковавам (кон); З. слагам железен шип на.

shoe lace

- ['shu:leis] n връзка за обувки.

shoe-leather

- ['shu:leъ] n кожа за обувки; to save ~ спестявам си ходенето/отиването (някьде).

shoeblack

- ['shu:blaek] n ваксаджия.

shoehorn

- ['shu:ho:n] n обувалка.

shoemaker

- ['shu:meikъ] n обущар.

shoestring

- ['shu:stri¤] n ам. 1. връзка за обувки; 2. съвсем малко количество; съвсем малък капитал; to start a business on a ~ започвам търговия почти от нищо; З. attr съвсем оскъден/малък; ~ majority съвсем малко мнозинство.

shoetree

- ['shu:tri:] n калъп за (поддържане формата на) обувки.

shone

- [] вж. shine.

shoo

- [shu:] v изпъждам, прогонвам, изкъшквам (away, off); ~! къш!

shoo-in

- ['shu:,in] n ам. sl. състезател/кандидат, който сигурно ще спечели.

shoofly

- ['shu:flai] n ам. 1. детско столче люлка; 2. страничен/временен път.

shook

- [] вж. shake. [shuk] n 1. дъски/обръчи за една бъчва; материал за един сандък и пр.; 2. кръстец.

shook-up

- ['shukлp] а ам. sl. потресен; разтревожен, изплашен (и all ~).

shoot

- [shu:t] v (shot [shot] ) 1. стрелям; изстрелвам (at по); застрелвам, прострелвам; разстрелвам; удрям; гръмвам, изгърмявам (за орьжие); взривявам (снаряд); to ~ dead/to death застрелвам, убивам; to ~ to kill стрелям на месо; to ~ home улучвам (целта) (и прен.); to ~ on/at sight стрелям без предупреждение; 2. ходя на лов (за); претърсвам (място) за дивеч; З. хвърлям, мятам, запращам; to ~ a glance at мятам поглед на, стрелвам с поглед; 4. стрелвам се, профучавам, прелитам (и с along, past); спускам (се) (по); бивам хвърлен/изхвърлен (out of от) (кола и пр.); изхвърчавам; to ~ the rapids спускам се по бързеите; 5. разпуквам се, разтварям се (за пьпка); напъпвам, пускам пъпки/издънки; покарвам, раста; 6. стоварвам, разтоварвам; изсипвам, изхвърлям; пускам по улей и пр.; 7. изпускам, пръскам, хвърлям (льчи); 8. пъхвам, напъхвам (лост, резе и пр.); 9. щрака ме, боли ме; ~ing pain остра болка, бодеж; 10. сп. шутирам, бия; to ~ a goal вкарвам гол; 11. кино снимам (фалм), правя снимки; 12. играя (голф, на зарове и пр.); 13. ам. залaгам (on); прен. хвърлям (пари); to ~ the works хвърлям всичките си сили/ средства; 14. sl. инжектирам (лекарство, наркотик); 15. изпращам бързо; изкарвам бързо (кола и пр.); 16. ам. sl. говоря, приказвам; ~ ! казвай! to ~ the bull хваля се, преувеличавам; to ~ the breeze дрънкам, дърдоря, плещя; to ~ the cat повръщам, дера котки/лисици; to be shot of разг. отървавам се от; to ~ the sun измервам височината на слънцето със секстант; shoot ahead излизам/стрелвам се напред; вземам преднина; shoot away 1) стрелям непрекъснато, продължавам да стрелям; 2) изстрелвам, свършвам (снарядите и пр.); З) отивам си бързо, избягвам; 4) откъсвам, отнасям (крак, рька и пр.- за снаряд); shoot down 1) свалям (вражески самолет); 2) застрелвам, повалям; З) прен. оборвам, смазвам (нечии доводи и пр.); 4) ам. sl. изменям на (кауза и пр.); to ~ s.o. down in flames sl. наругавам някого здравата; shoot forth напъпвам, пускам пъпки/издънки; shoot in воен. подпомагам (пехота) при настъпление с танкове, артилерия и пр.; shoot off 1) shoot away 3), 4); 2) изстрелвам; стрелям; to ~ off o.'s mouth/face разг. много приказвам/дрънкам, раздрънквам се; shoot out 1) изскачам, изхвръквам (of от); явявам се, излизам; 2) разг. изхвърлям, изгонвам; З) издавам (се), протягам (се) навън; размахвам (рьце); хвърлям (льчи и пр.); to ~ out o.'s tongue показвам си езика (за змия и пр.); изплезвам се; to ~ out o.'s lips муся се; правя презрителна гримаса; 4) изригвам (ругатни и пр.); to ~ it out sl. водя решителна престрелка, решавам въпрос с оръжие; shoot through 1) пронизвам; прострелвам; 2) обик. pass прен. примесвам, смесвам (with с); shoot up 1) качвам се/покачвам се бързо (за цени и пр.); 2) порасвам, източвам се (за дете и пр.); З) издигам се, извисявам се (за врьх и пр.); излитам/стрелвам се нагоре; 4) ам. разг. убивам, застрелвам; ранявам; 5) разг. тероризирам със стрелба. [shu:t] n 1. издънка, израстък, филиз; мустаче; вейка, стрък; 2. бързей; праг (на река); З. chute 2.; 4. (ходене на) лов; група ловци; ловен парк; право на лов(уване) (в дадено място); 5. стрелба, стреляне; състезание по стрелба; 6. лъч (светлина); 7. бодеж, остра болка; 8. свличане (на прьст, лед); 9. (пробно) изстрелване (на ракета и пр.); the whole ~ разг. всичко; всички.

shoot-'em-up

- ['shu:tъm,лp] n ам. sl. филм, пълен с убийства.

shooter

- ['shu:tъ] n 1. стрелец; 2. в сьчет. огнестрелно оръжие; пистолет; six-~ револвер, изстрелващ шест патрона; З. сп. играч, който бие топката към целта; 4. крикет силна ниска топка.

shooting

- ['shu:ti¤] n 1. стрелба; лов; право на лов; ~ season ловен сезон; to go ~ ходя/отивам на лов; 2. ловно имение/парк; З. изстрелване; пущане (на стрела и пр.).

shooting script

- ['shu:ti¤,skript] n кино разкадрован/постановъчен сценарий.

shooting star

- ['shu:ti¤,sta:] n 1. метеор; 2. ам. вид иглика (Dodecatheon maedia).

shooting war

- ['shu:ti¤,wo:] вж. war1 1.

shooting-box

- ['shu:ti¤boks] n ловна хижа.

shooting-gallery

- ['shu:ti¤gaelъri] n стрелбище (и на панаир).

shooting-iron

- ['shu:ti¤aiъn] n sl. огнестрелно оръжие, пистолет.

shooting-stick

- ['shu:ti¤stik] n бастун, който се приспособява за столче.

shop

- [shop] n 1. магазин; дюкян; to keep ~ for s.o. пазя/обслужвам магазин вместо някого; 2. цех; работилница; отдел; ателие; фабрика, завод; ~ committee цехов комитет (на профсьюз); closed ~ ам. предприятие, което приема на работа само профсъюзни членове; open ~ ам. предприятие, което приема на работа и непрофсъюзни членове; З. sl. учреждение, кантора, работно място; заведение; жилище; театър; 4. работа, професия; to talk ~ говоря по служебни/професионални въпроси извън работата; 5. sl. затвор, пандиз; all over the ~ (разпилени) навсякъде; във всички посоки. [shop] v (-pp-) 1. пазарувам, отивам/ходя на пaзар; ам. разглеждам стоките в (магазин); търся да купя нещо на сметка (и to ~ around); 2. sl. натиквам в затвора; to ~ on s.o. издавам някого на полицията.

shop hours

- ['shop,auъz] n pl работно време на магазин.

shop window

- ['shopwindou] n витрина (на магазин); to put all o.'s goods in the ~ показвам/хваля се с всичките си знания/постижения и пр.

shop-assistant

- ['shopъ,sistъnt] n продавач в магазин.

shop-boy

- ['shopboi] n продавач в магазин.

shop-breaker

- ['shopbreikъ] n крадец, който ограбва магазин с взлом.

shop-floor

- ['shopflo:] n работници (в дадено предприятие).

shop-girl

- ['shopgъ:l] n продавачка в магазин.

shop-lift

- ['shoplift] n крада от магазин (правейки се на купувач).

shop-lifter

- ['shopliftъ] n купувач, който краде от магазин.

shop-soiled

- ['shopsoild] а 1. замърсен, залежал (за стока); 2. прен. овехтял; изгубил свежестта си; изтъркан.

shop-steward

- ['shopstjuъd] n цехов отговорник.

shop-worn

- ['shopwo:n] shop-soiled.

shopkeeper

- ['shopki:pъ] n (дребен) търговец.

shopman

- ['shopmъn] n (pl -men) 1. (дребен) търговец; продавач в магазин; 2. работник в ремонтен цех.

shopper

- ['shopъ] n купувач.

shopping

- ['shopi¤] n 1. пазаруване, пазар; to go ~, to do o.'s ~ отивам на пазар; пазарувам; 2. attr пазарски; за пазар; търговски; ~ list списък на покупки.

shoptalk

- ['shopto:k] n 1. професионален език/терминология/жаргон; 2. служебни/професионални разговори извън работата.

shopwalker

- ['shopwo:kъ] n надзирател в универсален магазин.

shore

- [sho:] n 1. бряг (на море, голямо езеро); to go/come on ~ слизам на брега, дебаркирам; 2. подпора; З. attr брегови; на брега, на сушата. [sho:] v обик. с up подпирам, подкрепям. [sho:] вж. shear .

shoreless

- ['sho:lis] а поет. безбрежен, безкраен.

shorn

- [] вж. shear.

short

- [sho:t] a 1. къс; a ~ way off наблизо; to be ~ in the arm/leg имам (много) къси ръце/крака; 2. дребен, нисък (на рьст); З. кратък; краткотраен, къс; тьрг. краткосрочен; a ~ time ago неотдавна; in a ~ time скоро, не след дълго; in the ~ term в кратък (недалечен) период; Bob is ~ for Robert Боб e съкратено от Роберт; 4. фон. кратък; неударен; 5. рязък, груб, отсечен; кратък, лаконичен; to be ~ of speech говоря рязко; to be ~ with s.o. скастрям някого; говоря грубо на някого; ~ temper сприхав нрав; 6. недостатъчен, оскъден, който не достига; непълен; в по-малко; ~ time непълен работен ден/седмица, частична безработица; there are two shirts ~ липсват две ризи (при проверка); we are two shirts ~ не ни достигат две ризи; to be ~ of s.th. не ми достига нещо, имам съвсем малко от нещо; to go ~ of лишавам се от; to run ~ of свършвам, изразходвам, оставам без; we are running ~ of provisions, our provisions are running ~ провизиите ни ca на привършване; to be ~ on разг. липсва ми, не ми достига; little/not far ~ of почти, едва ли не; nothing ~ of съвсем; it's little ~ of a miracle това e истинско чудо; 7. ронлив, трошлив, чуплив (за метал и пр.); ронлив, маслен (за тесто); 8. силен, без примес, неразреден (за питие); 9. недостигащ, недостигнал (до целта); when we were five miles ~ of когато бяхме на пет мили от; 10. развълнуван, с къси/неравномерни вълни (за море); I'm rather ~ today днес съм доста притеснен, днес нямам много време. [sho:t] adv 1. кратко; внезапно; рязко; преждевременно; to pull up/stop ~ спирам изведнъж/внезапно; to stop ~ of спирам се пред (и прен.); to stop ~ at ограничавам се с, не отивам по-далеч от; to take/cut/stop s.o. ~ прекъсвам някого (рязко); to be taken ~ 1) заварен съм неподготвен, изненадан съм; 2) разг. изведнъж ми се прихожда по нужда; 2. прекалено късо; З. (малко) далеч от целта; под очакванията; ~ of преди; като изключим (и с ger); to come/fall ~ of the mark/s.o.'s expectations/o.'s duty не улучвам целта (и npeн.)/нe оправдавам очакванията на някого/не изпълнявам дълга си; ~ of a miracle we are ruined ако не стане чудо, изгубени сме, ще се спасим само по чудо; to sell ~ 1) измамвам, предавам; 2) подценявам, недооценявам; З) тьрг. продавам (акции, които не притежавам) с надежда да купя от сыците на по-висока цена. [sho:t] n 1. нещо късо/кратко; for ~ за по-кратко, съкратено; in ~ накратко казано, с две думи; 2. фон., проз. къса гласна/сричка, неударена сричка; З. късометражен филм; 4. концентрат (питие без примес); 5. рl шорти; мъжки гащета; 6. рl ситни трици; 7. ел. късо еъединение; 8. борc. рl краткосрочни акции; 9. рl промишлени отпадъци. [sho:t] v 1. ел. разг. правя/причинявам късо cъединение; 2. ам. измамвам при покупка (в тегло и пр.).

short-change

- ['sho:ttsheindj] v връщам по-малко ресто; измамвам.

short-circuit

- ['sho:tsъ:kit] n ел. късо cъединение. ['sho:tsъ:kit] v 1. ел. правя/причинявам късо cъединение; 2. съкращавам път/процедура; прен. заобикалям (трудност); З. ам. разг. осуетявам; спъвам, попречвам на.

short-cut

- ['sho:tkлt] n 1. пряк път, кестирме; 2. начин на пестене на време и пр., кратка процедура.

short-dated

- ['sho:tdeitid] а 1. борc. краткосрочен; 2. валиден за кратко време (за билет).

short-handed

- ['sho:thaendid] а с недостатъчно работна ръка/персонал.

short-lived

- ['sho:tlivd] а 1. който не живее дълго; 2. мимолетен, краткотраен; непродължителен, кратък.

short-range

- ['sho:treindj] а 1. на близко разстояние (за стрелба); 2. краткосрочен, за кратък период (за планиране и пр.).

short-rib

- ['sho:trib] n анат. лъжливо ребро.

short-sighted

- ['sho:tsaitid] а късоглед (и прен.); недалновиден.

short-spoken

- ['sho:t,spoukn] а рязък; лаконичен.

short-tempered

- ['sho:t,tempъd] а сприхав, избухлив.

short-term

- ['sho:ttъ:m] а краткосрочен.

short-waisted

- ['sho:t,weistid] a 1. с къс гръден кош; 2. с висока талия.

short-winded

- ['sho:t,windid] а който лесно се задъхва/страда от задух.

shortage

- ['sho:tidj] n 1. липса, недостиг, недоимък; криза; 2. (касов) дефицит.

shortbread

- ['sho:tbred] n сладкиш от маслено тесто.

shortcake

- ['sho:tkeik] shortbread.

shortcoming

- ['sho:tkлmi¤] n 1. обик. pl слабост, недостатък, дефект; 2. липса, недостиг (in); З. несправяне, неизпълнение.

shortcut

- ['sho:tkлt] v (-cut) 1. минавам по пряк път/кестирме; 2. съкращавам процедура/метод.

shorten

- [sho:tn] v 1. скъсявам (се), намалявам (се); 2. съкращавам (текст и пр.); З. мор. свивам, прибирам (плaтна); 4. слагам мазнина в (тесто).

shortening

- ['sho:tni¤] n 1. мазнина (за тестени сладкиши); 2. скъсяване.

shortfall

- ['sho:tfo:l] n.фин. дефицит.

shorthand

- ['sho:thaend] n 1. стенография; to take down in ~ стенографирам; 2. attr стенографски, стенографиран; който знае стенография; ~ writer стенограф.

shortly

- ['sho:tli] adv 1. накратко, с две думи; 2. скоро, не след дълго; З. рязко, грубо, безцеремонно; 4. внезапно.

shot

- [shot] n 1. (pl без изменение) сачма, сачми; 2. воен. гюлле (и сп.); оръдеен снаряд; to put the ~ тласкам гюлле; З. изстрел; изстрелване; стрелба; прен. хаплива забележка; to fire a ~ стрелям, давам изстрел; flying ~ стрелба по движеща се цел; that it a ~ at you това e камък в твоята градина; like a ~ веднага; охотно; to be off like a ~ тръгвам веднага, изхвръквам; 4. cn. шут, удар (кьм целта); прен. опит (за отгатване и пр.); it's your ~ твой ред e; to have/take a ~ at опитвам се да, правя опит да (и с ger); to make a lucky ~ отгатвам правилно (отговор и пр.); to make a bad ~ не отгатвам; ~ in the dark догадка наслуки, просто догадка; 5. воен. дължина (на изстрел); обсег, далекобойност; out of ~ вън от обсега на оръжие; 6. стрелец; dead ~ отличен стрелец, стрелец, който винаги улучва; 7. снимка; кино кадър; close ~ едър план; 8. хвърляне на мрежа; хвърлени мрежи (при морски риболов); 9. мин. взривна дупка; заряд; впръскване (в скала, руда); 10. инжекция; инжектиране (и на наркотик); ~ in the arm инжекция; прен. помощ, подпомагане, насърчение; to give s.o./s.th. a ~ in the arm помагам на някого/на нещо (напр. промишленост) да се съвземе/възстанови; 11. разг. глътка, чашка; 12. sl. (важна) личност; big ~ важна личност, голяма клечка; not a ~ in the/in o.'s locker ни пукната пара; to call o.'s ~ ам. казвам предварително как смятам да постъпя; to call the ~s ам. sl. командувам; контролирам. [shot] вж. shoot. [shot] a 1. шанжан (за плат); 2. изпъстрен, примесен (with с) (и прен.); hair ~ with grey прошарена коса; ~ through with wit примесен/пълен с остроумие; З. разг. изтощен, капнал, съсипан; 4. sl. пиян. [shot] n (дял от) сметка/разноски; to stand ~ плащам сметката.

shot-proof

- ['shotpru:f] а непробиваем от куршуми, брониран.

shot-put

- ['shotput] n сп. тласкане на гюлле.

shot-tower

- ['shottauъ] n ист. кула, където се изливат сачми.

shotgun

- ['shotgлn] n 1. (ловджийска) пушка; 2. attr 1) насилствен, насилнически; ~ marriage/wedding брак, наложен поради бременност на жената; 2) с широк обсег и несигурен ефект (за мерки и пр.).

shotten

- [shotn] а който си е хвърлил хайвера; ~ herring изтощен/изхабен човек.

should

- [] вж. shall 1. спомагателен глагол за образуване на бьдеще време в миналото в 1. л. ед. и мн. ч. ще, щях; he knew I ~ be there той знаеше, че ще бъда там; 2. модален глагол трябва, би трябвало; с perf inf трябваше; you ~ tell him трябва да му кажеш; yon ~ have told him трябваше да му кажеш (но не си му казал); З. бих; I ~ like to come бих искал да дойда; 4. след if: if he ~ come ако (случайно) дойде; who ~ appear but my father! и кой (мислиш) се появи - баща ми!

shoulder

- ['shouldъ] n 1. рамо; плешка; рl гръб (и прен.); ~ to ~ рамо до рамо (и прен); to take a responsibility on o.'s ~s нагърбвам се с/поемам отговорност; to lay the blame on s.o.'s ~s стоварвам вината върху някого/на гьрба на някого; to have broad ~s широкоплещест съм; прен. имам широк гръб; 2. ръб, опорен пръстен, чело; издатьк, издатина, изпъкналост; стъпало; З. банкет (на пьт)(и hard ~ ); 4. разклонение (на планинска верига), скат; 5. печ. рамо на буква; straight from the ~ 1) пряк, открит (за нападение); 2) искрен (за критика и пр.); З) направо, фронтално; открито, без заобикалки; to put/set o.'s ~ to the wheel залягам, залавям се здраво за работа. ['shouldъ] v 1. нарамвам, слагам/нося на рамо/гръб; прен. нагърбвам се с, поемам (отговорност и пр.); ~ arms! воен. пушки на рамо! 2. блъскам/изблъсквам с рамо; to ~ (o.'s way) through a crowd пробивам си път през тълпа.

shoulder-bag

- ['shouldъbaeg] n дамска чанта за през рамо.

shoulder-belt

- ['shouldъbelt] n воен. портупей.

shoulder-blade

- ['shouldъbleid] п анат. лопатка, скапула.

shoulder-board

- ['shouldъbo:d] n ам. пагон.

shoulder-mark

- ['shouldъbo:d,-ma:k] shoulder-board.

shoulder-strap

- ['shouldъstraep] n 1. пагон; 2. презрамка (на бельо и пр.).

shout

- [shaut] v 1. викам, извиквам, провиквам се; крещя, изкрясквам (at s.o. на някого); to ~ with laughter смея се гръмогласно; to ~ for/with joy провиквам се радостно, викам от радост; within ~ing distance (на)близо; 2. австр. sl. черпя, почерпвам; all is over bar/but the ~ing мъчното свърши, успяхме; shout down надвиквам; заглушавам (оратор с викове); накарвам да млъкне; shout for извиквам (някого да дойде); shout out извиквам, провиквам се. [shaut] n 1. вик; провикване; възглас; ~s of applause бурни аплодисменти, одобрителни възгласи; 2. австр. черпня, черпене; ред (на някого) да черпи.

shove

- [shлv] v 1. бутам (се), блъскам (се); тикам, тласкам; to ~ (o.'s way) through the crowd пробивам си път през тълпата; 2. разг. бутам, пъхам, мушкам; shove off 1) мор. бутам лодка (от брега); тръгвам; 2) разг. тръгвам (си), отивам (си), махам се; shove out избутвам, изтласквам; to ~ out o.'s hand давам/протягам ръка; to ~ out o.'s tongue изплезвам език, изплезвам се. [shлv] n тласък, бутане, блъскане; to give s.th. a ~ бутвам/блъсвам нещо.

shove-halfpenny

- ['shлvheipni] n вид хазартна игра.

shovel

- [shлvl] n 1. лопата; бел; 2. механична лопата, екскаватор; лемеж на окопвач. [shлvl] v (-ll-) 1. копая; рина; греба; насипвам/разравям с лопата; 2. тъпча; насипвам; трупам; to ~ (down) food into o.'s mouth тъпча храна в устата си, тъпча се; to ~ in/up money трупам пари; shovel out изривам, изхвърлям с лопата; shovel up наринвам, натрупвам.

shovel hat

- ['shлvlhaet] n широкопола шапка на свещеник.

shovel-head

- ['shлvlhed] n 1. вид есетра (род Siluroides); 2. вид акула (Sphyrna tiburo).

shovelboard

- ['shлvlbo:d] n вид хазартна игра.

shoveller

- ['shлvlъ] n 1. ринач, копач; машина за копане; 2. зоол. клокач, лопатар (Spatula clypeata).

show

- [shou] v (showed [shoud]; shown [shoun] , ряд. showed) 1. показвам; посочвам (s.o. s.th., s.th. to s.o. някому нещо, нещо на някого; how to do s.th. как да направи нещо); to be ~n s.th. показват ми нещо; dress that ~s the figure рокля, която подчертава фигурата; your dress ~s your petticoat фустата ти се вижда под роклята; colour that doesn't ~ the dirt цвят, който носи кир; to ~ o.s. показвам се, мяркам се; to ~ o.'s cards/hand раэкривам си картите (u прен.); 2. показвам, излагам (на показ), представям; давам, представям (филм, пиеса и пр.); дава се (за филм и пр.); to have nothing to ~ for o.'s efforts усилията ми ca били напразни, нищо нямам насреща; he has been through university but he has nothing to ~ for it завършил e университет, но не му личи/нищо не е спечелил от това; to ~ cause юр. представям доказателства/мотиви; З. показвам, проявявам (качества); доказвам, разкривам; to ~ kindness/mercy, etc. проявявам любезност/милост и пр.; to ~ signs of показвам/давам признаци за/на; to ~ signs of wear износен съм (за дреха); to ~ o.s. (to be) a coward проявявам, се като страхливец; to ~ s.o. to be a rascal разобличавам някого като мошеник; his new book ~s him to be a first-rate novelist новата му книга го представя като първокласен романист; that ~s how little you understand me това показва/доказва колко малко ме разбираш; it all/it just goes to ~ всичко това e явно доказателство; явно е, че е така; to ~ the white feather проявявам се като страхливец, проявявам малодушие; 4. виждам се, забелязвам се, показвам се, подавам се; явявам се; личи (ми); it ~s in his face личи му по лицето; the stain won't ~ петното няма да личи/да се забелязва; to ~ white/black/dark, etc. белея се/чернея се, тьмнея и пр.; he failed to ~ той не се яви; to ~ strong проявявам сила; проявявам се силно/рязко (за качество); 5. въвеждам, завеждам (с различии предлози и наречия, еж. по-долу); 6. ам. свършвам трети (при сьстезание); I'll ~ you! ще те науча аз тебе! to ~ s.th. the fire подгрявам нещо леко; show around развеждам (из), показвам; show in/into въвеждам/поканвам да влезе (в); show off 1) излагам (на видно място); изтъквам; правя да изпъкне, подчертавам; 2) перча се/надувам се/парадирам (с); show out/out of 1) извеждам (от), изпращам до вратата; 2) гледам (за прозорец) (on към); show over show around; show round show around; show through прозирам; виждам се, забелязвам се (през); show up 1) разг. явявам се, идвам; мяркам се; 2) изпъквам, виждам се ясно; проявявам се; правя да изпъкне; изтъквам; З) изобличавам, разобличавам; 4) ам. разг. прен. засенчвам, затъмнявам (някого); 5) поканвам (някого) да се качи; придружавам (някого) до горе. [shou] n 1. показване, излагане; показ; демонстрация; to vote by a ~ of hands гласувам с вдигане на ръка; to be on ~ виждам се, изложен съм; ~ of force демонстрация на сила; 2. изложба; З. представление, спектакъл; програма; филм; шоу; зрелище; шествие; Lord Mayor's ~ шествие при встъпване в длъжност на кмета на Лондон; travelling ~ пътуващ цирк/менажерия/трупа; 4. вид, гледка; fine ~ of blossom великолепно нацъфтели дървета/цветя; 5. sl. работа; проява; предприятие, организация; to boss/run the ~ разпореждам, командувам; аз коля, аз беся; to steal the ~ привличам цялото внимание, затъмнявам всички; to put up/make a good ~ добре се справям/представям; rather a poor ~ слаба работа; good ~ ! добре! отлично! poor ~ ! лошо! 6. следа, признак; some ~ of justice известна/ малко справедливост; 7. парадиране, парадност; реклама; фукане; преструване, преструвка; to do s.th. for ~ върша нещо, за да се покажа; to be fond of ~ обичам парадността; обичам да се фукам; to make a great ~ of being всячески се старая да се покажа; under ~ of под маската на; ~ of generosity привидна щедрост; 8. разг. възможност, шанс; to give s.o. a fair ~ давам някому възможност (да се защити и пр.); 9. ам. сп. (състезател, който спечелва) трето място; 10. attr показен; образцов; the ~ pupil of the class светилото/гордостта на класа; surgeon's ~ case много сполучливо опериран пациент, жива реклама на хирург.

show biz

- ['shoubiz] sl. show business.

show business

- ['shoubiznis] n театърът/киното/циркът/вариетето и пр. като професия/търговско предприятие.

show place

- ['shou,pleis] n туристически обект, забележителност.

show room

- ['shou,rum] n изложбена зала за стоки.

show-bill

- ['shoubil] n афиш.

show-boat

- ['shoubout] n речен кораб с пътуващ театър.

show-case

- ['shoukeis] n (вътрешна) витрина (и прен.).

show-off

- ['shouof] n 1. парадиране, фукане; 2. фукльо.

show-stopper

- ['shoustopъ] n разг. номер/изпълнител, който бива многократно бисиран.

show-window

- ['shouwindou] n витрина (на магазин).

showdown

- ['shoudaun] n 1. разкриване на картите (и прен.); 2. sl. открит конфликт, конфронтация; последно изпитание.

shower

- ['shauъ] n 1. преваляване; heavy ~ кратък проливен дъжд; the rain came down in ~s валеше като из ведро; 2. душ; баня с душ (и ~ -bath); to have/take a ~ изкъпвам се на/вземам душ; З. прен. дъжд, поток (от стрелu, писма и пр.); 4. сноп (от искри, космически льчи и пр); 5. ам. даряване/подаръци на младоженка. ['shauъ] v 1. лея (се), изливам (се), сипя (се); 2. обсипвам/отрупвам с (подарьци, вьпроси и пр.) (on s.o. някого); З. вземам душ.

showery

- ['shauъri] а дъжделив, с превалявания.

showgirl

- ['shougъ:l] n статистка във вариете.

showing

- ['shoui¤] n 1. показване, представяне и пр. (вж. show); to make a poor ~ представям се зле; firm with a poor financial ~ фирма с лошо/разклатено финансово положение; 2. изложение; доказателства; on your own ~ както вие сам признавате; on present ~ както изглеждат сега нещата.

showman

- ['shoumъn] n (pl -men) 1.собственик/организатор на цирк/менажерия/вариете и пр.; 2. рекламаджия; човек, който умее да хвърля прах в очите.

showmanship

- ['shoumъnship] n рекламаджийство; прах в очите.

shown

- [] вж. show.

showpiece

- ['shoupi:s] n 1. експонат; 2. образцов/отличен екземпляр, нещо (като) за изложба.

showy

- ['shoui] а 1. свъншен блясък; ярък, крещящ; ефек тен; претенциозен; 2. показен, външен, параден.

shrank

- [] вж. shrink1 .

shrapnel

- ['shraepnъl] n (парче) шрапнел.

shred

- [shred] n 1. парцалче, късче, парченце; стружка; тясна ивичка; in ~s, torn to ~s на парцали, дрипав; without a ~ of clothing on him съвсем гол; to tear to ~s 1) разкъсвам на парчета; 2) напълно оборвам/разсипвам, правя на пух и прах; 2. прен. следа, капка; not a ~ of evidence/truth никакви доказателства/ни капка истина. [shred] v (-dd-) нарязвам (на тънки ивици); настъргвам; режа се, стържа се (лесно и пр.); ~ded wheat тестено произведение, подобно на кадаиф.

shrew

- [shru:] n 1. зла/опърничава жена; 2. зоол. земеровка (сем. Soricidae) (и ~ mouse).

shrewd

- [shru:d] a 1. умен, проницателен; хитър, отракан, ловък; тънък; ~ guess хитра догадка/предположение; ~ observer тънък наблюдател; 2. ост. силен, тежък (за удар, болка и пр.); жесток, хаплив (за студ и пр.).

shrewish

- ['shru:ish] а свадлив, заядлив, опърничав.

shriek

- [shri:k] v 1. пищя, крещя; изпищявам, изкрещявам; 2. смея се/изсмивам се гръмогласно (и to ~ with laughter). [shri:k] n писък, крясък; ~ s of laughter гръмогласен смях.

shrievalty

- ['shri:vъlti] n служба на шериф.

shrift

- [shrift] n ост. изповядване; изповед и опрощение; short-~ 1) кратък срок между осъждане и изпълнение на присъдата; 2) рязко/грубо отношение; to give s.o. short ~ отнасям се грубо/рязко с някого; ликвидирам някого набързо.

shrike

- [shraik] n зоол. сврачка (сем. Laniidae).

shrill

- [shril] a 1. писклив, остър, пронизителен; 2. невъздържан; З. остър, рязък. [shril] v издавам писклив/креслив звук; пищя; изпявам/изговарям кресливо.

shrimp

- [shrimp] n 1. скарида (Natantia); 2. дребен човек, дребосък, фъстък; З. бледорозов цвят. [shrimp] v ловя скариди.

shrine

- [shrain] n 1. гробница на светец; капище; олтар/ параклис, посветен на светец; ковчег за мощи; 2. прен. олтар; светилище; свето място; to worship at the ~ of Mammon кланям се на Мамона, стремя се само към богатство. [shrain] enshrine.

shrink

- [shri¤k] v (shrank [shrae¤k]; shrunk [shrл¤k]) свивам се; намалявам (се), смалявам се; стопявам се (за доход и пр.); правя (плат) да се свие; to ~ into o.s. прен. затварям се в черупката си; shrink away 1) отдръпвам се, избягвам; 2) смалявам се; изчезвам; shrink back отдръпвам се; отбягвам (вж. shrink from); shrink from отдръпвам се от; отбягвам; to ~ (back) from doing s.th. не желая/не ми е приятно/ противно ми е да върша нещо; shrink on тех. поставям (нагрята шина); shrink up свивам се (и прен. - от смущение и пр.). [shri¤k] n 1. свиване; 2. sl. психиатър.

shrinkage

- ['shri¤kidj] n свиване; смаляване; слягане.

shrinking

- ['shri¤ki¤] а 1. смаляващ се, намаляващ се, стопяваш се (за капитал и пр.); 2. срамежлив, стеснителен, плах, боязлив; ~ violet срамежлив/много скромен човек.

shrive

- [shraiv] v (shrove [shrouv]; shriven [shrivn] ) ост. изповядвам (някого); опрощавам греховете (на); изповядвам се (и refl).

shrivel

- [shrivl] v (-ll-) сбръчквам се; съсухрям се; изсъхвам (и с up).

shriven

- [] вж. shrive.

shroff

- [shrof] n ост. сараф.

shroud

- [shraud] n 1. саван, покров; плащаница; 2. прен. було, покривало, покривка, саван; under ~ of darkness под булото на нощта; wrapped in a ~ of mystery забулен в тайна; 3. pl мор. ванти; you have no pockets in your ~ не можеш да го занесеш в гроба си. [shraud] v 1. увивам/покривам със саван; 2. закривам, обвивам, забулвам (и прен.).

shrove

- [] вж. shrive.

shrovetide

- ['shrouvtaid] n великденски заговезни.

shrub

- [shrлb] n храст; шубрак. [shrлb] n коктейл от портокалов/лимонов сок и ром.

shrubbery

- ['shrлbъri] n (градински кът с) храсти.

shrubby

- ['shrлbi] а 1. храстовиден; 2. обрасъл с храсти.

shrug

- [shrлg] v (-gg-) 1. свивам рамене (и to ~ o.'s shoulders); 2. to ~ off 1) пренебрегвам, игнорирам, отхвърлям (с пренебрежение); 2) прен. отърсвам се от. [shrлg] n свиване (на раменете).

shrunk

- [] вж. shrink.

shrunken

- ['shrл¤kъn] а свит; смален; съсухрен; повехнал.

shuck

- [shлk] n ам. 1. шушулка, чушка; люспа; черупка; външна обвивка; 2. рl разг. глупости; ~s! глупости! дявол да го вземе! it is not worth ~s пет пари не струва. [shлk] v ам. 1. беля, обелвам; 2. sl. свалям, махам (дреха и пр.) ( и с off); 3. не обръщам внимание на.

shudder

- ['shлdъ] v главно прен. потръпвам, изтръпвам, тръпна (от ужас), побиват ме тръпки; I ~ to think/at the thought тръпки ме побиват, като си помисля; to ~ at the sight of изтръпвам при вида на; to ~ with cold треперя от студ. ['shлdъ] n потръпване; it gives me the ~s разг. ужасява ме.

shuffle

- [shлfl] v 1. влача/тътря си краката; влача се, тътря се; 2. въртя се, шавам; З. бъркам, разбърквам (картu и пр.); to ~ the cards прен. разменям ролите; опитвам нов курс/политика; 4. размествам; преразпределям; 5. извъртам, усуквам, шикалкавя; 6. върша нещо как да е, претупвам; shuffle into 1) навличам (дреха); 2) набутвам; to ~ o.s. into прен. набутвам се в; shuffle off 1) свалям, свличам (дреха); 2) смъквам, свалям, отървавам сe от (отговорност и пр.); to ~ off responsibility on to others прехвърлям отговорност на други; shuffle on навличам, слагам (дреха); shuffle out of 1) измъквам се от; 2) отмахвам, пропъждам от (мисьлта си и пр.); shuffle through свършвам как да е, претупвам. [shлfl] n 1. влачене, тътрене (на краката); 2. танцова стъпка с провличане на крак; 3. (ред за) разбъркване на карти; 4. разместване; преразпределение; преустройство (на правителство); 5. извъртане, усукване, шикалкавене; измама, мошеничество.

shuffleboard

- ['shлflbo:d] shovelboard.

shun

- [shлn] v (-nn-) отбягвам, избягвам, бягам от (и прен.).

shunt

- [shлnt] v 1. премествам; 2. жп. маневрирам; вкарвам в друга/глуха линяя, отвеждам на запасен коловоз; 3. ел. шунтирам, включвам паралелно; 4. отлагам; отбягвам, отклонявам (разискване) (on to another subject към друг въпрос); прен. слагам под миндера/в архивата; пращам (някого) в глуха линия; 5. ам. снова (between); 6. разг. отивам си, разкарвам се. [shлnt] n 1. жп. маневра; стрелка; отклонение; прекарване на запасен коловоз; 2. ел. шунт; З. sl. авт. сблъскване, катастрофа.

shunter

- ['shлntъ] n жп. стрелочник.

shush

- [shлsh] v шъткам; ~ ! шт.!

shut

- [shлt] v (shut) 1. затварям (се); заключвам (се); to ~ the door against/on s.o., to ~ the door in s.o.'s face затварям някому вратата, затварям вратата под носа на някого; to ~ o.'s head/mouth/trap разг. затварям си устата, мълча; 2. прещипвам, приклещвам; to ~ o.'s finger/dress in the door прещипвам си пръста/затискам си роклята на вратата; to be ~ of s.o. sl. отървавам се от някого; shut away 1) уединявам, изолирам; затварям; 2) прен. прогонвам (мисьл, чувство); shut down 1) смъквам (се), затварям (се) надолу (за прозорец, капак и пр.); 2) затварям, закривам (предприятие и пр.); прекратявам работа (за предприятие); З) спускам се (за нощ) (on върху, над); shut in 1) затварям, заключвам; 2) заграждам, заобикалям; изолирам; З) shut down З); shut off 1) изключвам, спирам (машина, ток и пр.); 2) изолирам (from от); shut out 1) не (до)пускам да влезе; не допускам, изключвам (вьзможност и пр.); закривам (гледка); 2) сп., картu преча на (противника) да отбележи точка/да обяви свой цвят; shut to затварям се, заключвам се (за врата и пр.); shut up 1) затварям (и в затвор); заключвам; прибирам на сигурно място; 2) разг. накарвам да млъкне, затварям (някому) устата; млъквам, затварям си устата; ~ up! млък(ни)! да мълчиш! to ~ up shop 1) затварям магазин (вечер или за постоянно); 2) оттеглям се от работа; преставам да работя.

shut-down

- ['shлtdaun] n закриване (на предприятие и пр.).

shut-eye

- ['shлtai] n разг. дрямка, сън; подремване.

shut-in

- ['shлtin] 1. а затворен; изолиран; 2. п ам. инвалид; човек, принуден да пази стаята.

shut-off

- ['shлtof] n тех. изключване, спиране; савак, затвор; клапан.

shut-out

- ['shлtaut] n 1. сп. попречване на противника да отбележи точки; 2. бридж баражен анонс (и ~ bid).

shutter

- ['shлtъ] n 1. капак, кепенк (ни прозорец); жалузи; 2. тех. шибър; клала; фот. затвор, обтуратор; З. стр. кофраж. ['shлtъ] v слагам кепенци/капаци на; спускам кепенците/капаците.

shuttering

- ['shлtъri¤] n стр. кофраж.

shuttle

- [shлtl] n 1. совалка; 2. тех. затвор (на шлюз); З. редовен рейс/влак (обслужващ кратко разстояние) ( и ~ bus/train/service); space ~ многократно използваема космическа ракета, совалка; ~ diplomacy пол. "дипломация на совалката". [shлtl] v снова; движа/подмятам напред-назад.

shuttlecock

- ['shлtlkok] n 1. сп. волан (топка с перце); бадминтън; 2. нещо, което постоянно се подмята напред-назад. ['shлtlkok] v подмятам (напред-назад); снова.

shy

- [shai] а 1. плашлив; 2. свенлив, срамежлив, стеснителей; плах, боязлив; to be ~ of (и с ger) стеснявам се от/пред/да; to fight ~ of s.o./of doing s.th. отбягвам някого/да върша нещо; З. sl. комуто не доcтига; който е изгубил (of, on); I'm three quid ~ загубих три лири (особ. на покер); he looks 10 years ~ of sixty изглежда с десет години по-млад от шейсетте; 4. неплодовит (за животно, растение). [shai] v 1. плаша се (за кон) (at от); 2. прен. дърпам се, плаша се, не се решавам; резервирам се (from, away from, at). [shai] v хвърлям, мятам; замервам (at). [shai] n 1. хвърляне, мятане; удар; to have/take a ~ at замервам по; 2. опит (at doing s.th. да направя нещо); З. разг. злонамерено подмятане, камък в градината (at s.o. на някого).

shylock

- ['shailok] n жесток лихвар/кредитор.

shyster

- ['shaistъ] n ам. нечестен адвокат; мошеник, шарлатанин.

si

- [si:] n муз. си.

siamang

- ['saiъmae¤] n зоол. голям гибон (Symphalangus syndactylus).

siamese

- [saiъ'mi:z] I. а сиамски; II. n (pl без изменение) 1. сиамец, сиамци; 2. сиамски език.

sib

- [sib] 1. а сроден; 2. n роднина (to на); брат; сестра.

siberian

- [sai'biъriъn] 1. а сибирски; 2. n сибирец.

sibilant

- ['sibilъnt] a, n фон. съcкав/шипящ (звук).

sibilate

- ['sibileit] v произнасям съскаво.

sibling

- ['sibli¤] n брат; сестра; ~ species антроп. сродни/близки видове.

sibyl

- ['sibil] n 1. пророчица, гадателка; 2. вещица, магьосница.

sic

- [sik] adv лат. така. [sik] sick.

sicative

- ['sikъtiv] 1. а сикативен, сушилен; 2. n сикатив.

sice

- [sais] n шест (на зар).

sick

- [sik] I. a 1. болен; to take ~ разг. разболявам се; to fall ~ ам. разболявам се; ~ headache мигрена; ~ smell неприятна миризма, миризма на болеcт; 2. predic на когото му се повръща/повдига/гади; to feel ~ повръща ми се; I'm going to be ~ ще повърна; to be ~ to/at the stomach ам. повръща ми се; З. predic отвратен, раздразнен, ядосан; it makes me ~ отвращава ме, противно ми е; it's enough to make one ~ просто да се отвратиш; to be ~ with s.o. яд ме е на някого; to be ~ (and tired) of (и с ger) омръзнало ми е да; to be ~ to death/to the back teeth of до гуша ми е дошло от; 4. predic нещастен; разочарован (at, about); тъжен, натъжен, тъгуващ (for); to be ~ at failing to pass the exam мъчно ми е, че не съм издържал изпита; to be ~ for home мъчно ми е за дома/за родината; to be ~ at heart тъгувам, натъжен съм; 5. attr болен, болезнен (и прен.); перверзен, извратен; ~ look болезнен вид, вид на болен; ~ humour/jokes черен хумор/шеги; 6. нуждаещ се от ремонт (за кораб); ам. разклатен (за предприятие, икономика); 7. ам. изтощен, слаб (за почва); 8. ам. съвсем изостанал (в сьстезание); II. п: the ~ болните. [sik] v разг. повръщам (и с up). [sik] ам. и sic v обик. imp дръж! (на куче).

sick-bay

- ['sikbei] n мор. лазарет.

sick-bed

- ['sikbed] n легло на/за болен.

sick-benefit

- ['sikbenifit] n осигуровка/помощ при заболяване.

sick-call

- ['sikko:l] n 1. посещение/повикване при болен; 2. воен. записване на болни.

sick-flag

- ['sikflaeg] n мор. жълто знаме (знак за карантина).

sick-leave

- ['sikli:v] n отпуск по болеcт.

sick-list

- ['siklist] n списък на болни; to be on the ~ отсъствувам по болеcт.

sick-pay

- ['sikpei] n заплата на болен служител/работник.

sick-room

- ['sikrum] n стая на/за болен/болни.

sicken

- [sikn] v 1. разболявам се, заболявам, поболявам се; to be ~ing for проявявам признаци на, разболявам се от; 2. отвращавам; гади ми се, противно ми става/е, лошо ми става; to ~ at s.th./at the thought of s.th. лошо ми става/гадно ми e като гледам/като си помисля за нещо; to ~ of s.th. омръзва ми/опротивява ми/до гуша ми идва от нещо.

sickening

- ['sikni¤] а отвратителен, гаден, противен; ~ fear сковаващ страх.

sickle

- [sikl] n 1. сърп; 2. S. Лъв (сьзвездие и зодиакален знак); З. attr сърповиден; ~ moon полумесец, лунен сърп.

sickly

- ['sikli] a 1. болнав; хилав; нездрав (за цвят на лицето и пр.); 2. бледен, слаб, мъждукащ (за светлина); З. блед, тъжен (за усмивка); 4. нездравословен (за климат); 5. гаден, противен (за миризма, вкус); 6. прен. сладникав, сладникаво- сантиментален. ['sikli] v ост. придавам болнав/нездрав цвят/вид на.

sickness

- ['siknis] n 1. болеcт; боледуване; 2. повръщане, гадене.

side

- [said] n 1. страна (на предмет, вьпрос и пр.); the right/wrong ~ лицето/опакото; ~ by ~ един до друг; рамо до рамо; задружно; by s.o.'s ~ до някого; сравнен с някого; to put s.th. to one ~ слагам нещо настрана; отлагам нещо; to look on the bright/dark/gloomy ~ of things гледам розово/мрачно на нещата, оптимист/песимист съм; to study all ~s of a question проучвам/разглеждам въпрос от всички страни/всестранно; there are two ~s to the story историята има две страни; on this ~ (of) отсам; on that ~ (of) оттатък, отвъд; 2. геом. стена; повърхност; З. бряг; склон; 4. ръб, край (на тротоар и пр.); 5. страна, линия (родствена); on the father's/mother's ~ по бащина/майчина линия; 6. половина от заклано животно (по дьлжина); плешка; бут; 7. страна (при спор и пр.); отбор; партия; to take ~s вземам страна; to take ~s with поддържам; to be on s.o.'s ~ на страната на някого съм, поддържам/подпомагам някого; to let the ~ down излагам отбора/партията си, представям се зле; on ~ сп. правилно, не в засада; off ~ сп. офсайд, (в) положение на засада; to be on the right ~ поддържам властвуващата партия/властвуващите; 8. отдел, профил (на учебно заведение); 9. sl. важничене, фукане; to put on ~ важнича, фукам се; to have no ~ , to be without ~ скромен съм, не се фукам; 10. attr страничен; маловажен; второстепенен; допълнителен (кьм главно ядене); кос (за поглед); ~ effect страничен ефект (на лекарство и пр.); to burst/split o.'s ~s (with laughter) пукам се/треса се от смях; to get on the blind/soft ~ of s.o. намирам слабото място на някого; to get on the right ~ of s.o. спечелвам благоволението/благоразположението на някого; to keep on the right ~ of s.o. гледам да не раздразня/да не изгубя благоразположението на някого; to keep on the right ~ of the law не нарушавам законите; to be on the right/wrong ~ of fifty нямам още/надхвърлил съм петдесетте (години); on the long/high/low, etc. ~ малко дълъг/висок/нисък и пр., въздълъг/ доста висок/вьзнисък и пр.; on this ~ the grave на този свят; докато сме живи; on this ~ idolatry почти, но не съвсем с преклонение. [said] v: to ~ with вземам страната на, поддържам.

side show

- ['said,shou] n 1. странична атракция (на панаир, цирк и пр.); 2. странично/маловажно събитие/случка; странично занимание.

side-arms

- ['saida:mz] n pl сабя;нож; ам. револвер (който се носи на поясен ремьк).

side-car

- ['saidka:] n 1. кош на мотоциклет; 2. вид коктейл.

side-dish

- ['saiddish] n леко допълнително блюдо.

side-face

- ['saidfeis] n профил.

side-glance

- ['saidgla:ns] n 1. поглед изкосо; 2. намек.

side-kick

- ['saidkik] n ам. sl. 1. приятел/другар; 2. подчинен; съдружник.

side-line

- ['saidlain] n 1. странична работа/занимание/интереси; 2. стока, която се продава покрай главната; З. сп. странична черта на игрище; рl пространството зад чертата на игрище; място за зрителите; to put s.o. on the ~s прен., сп. изваждам някого от строя; on the ~s като зрител. ['saidlain] v сп. изваждам (играч) от строя.

side-saddle

- ['saidsaedl] n дамско седло.

side-slip

- ['saidslip] n 1. авт. занасяне; 2. ав. плъзгане на крило; З. sl. извънбрачно дете. ['saidslip] v (-pp-) 1. авт. занасям; 2. ав. плъзгам се на крило.

side-splitting

- ['said,spliti¤] a 1. много/ужасно смешен; 2. гръмогласен (за смях).

side-step

- ['saidstep] n 1. стъпка/отстъпване встрани; 2. странично стъпало. ['saidstep] v (-pp-) 1. отстъпвам/дръпвам се настрана; 2. отбягвам (удар и пр.); заобикалям (вьпрос).

side-stroke

- ['saidstrouk] n 1. сп. плуване на една страна; 2. страничен удар.

side-track

- ['saidtraek] n жп. запасен/страничен коловоз; to get on to a ~ разг. отклонявам се от въпроса. ['saidtraek] v 1. жп. вкарвам в запасен/страничен коловоз; 2. отклонявам (някого) от целта; отклонявам разглеждането на; отлагам, забавям.

side-view

- ['saidvju:] n профил; страничен изглед/вид.

side-whiskers

- ['saidwiskъz] n pl бакенбарди.

side-wind

- ['saidwind] n 1. страничен вятър; 2. косвено влияние; прен. косвен път.

sideboard

- ['saidbo:d] n 1. бюфет (мебел); 2. странична дъска (на каруца и пр.).

sideburns

- ['saidbъ:nz] n рl разг. бакенбарди.

sidelight

- ['saidlait] n 1. странична светлина; страничен прозорец/фар/фенер и пр.; 2. случайни/странични сведения; ново осветление (на вьпрос и пр.).

sidelong

- ['saidlo¤] а движещ се встрани; кос (за поглед).

sideman

- ['saidmъn] n (pl -men) ам. оркестрант (особ. в джазов оркестьр).

sidereal

- [sai'diъriъl] а 1. звезден; 2. астрономически, звезден (за година, час и пр.).

siderite

- ['sidъrait] n минер. сидерит.

sidesman

- ['saidzmъn] n (pl -men) заместник-епитроп.

sidewalk

- ['saidwo:k] n ам. тротоар; ~ superintendent шег. зяпач при строеж и пр.

sideward

- ['saidwъd] a adv кос(о); на верев; отстрани; с рамото напред.

sidewards

- ['saidwъdz] sideward.

sideway

- ['saidwei] sideward.

sideways

- ['saidweiz] sideway.

sidewinder

- ['saidwaindъ] n 1. силен страничен удар (с юмрук); 2. вид гърмяща змия (Crotalus cerastes).

siding

- ['saidi¤] n 1. side-track1; 2. ам. стр. обшивка (на ограда).

sidle

- [saidl] v 1. вървя/движа се с рамото напред; 2. промъквам се боязливо/предпазливо (along, away, in, out up).

siege

- [si:dj] n 1. воен. обсада; state of ~ обсадно положение; to lay ~ to 1) обсаждам (град и пр.); 2) прен. преследвам, не оставям на мира; to raise a ~ вдигам обсада; 2. ост. трон; ранг, положение; З. ам. продължително боледуване/напрежение. [si:dj] ост. besiege.

sienna

- [si'enъ] n сиенска пръст, сиена; вид охра.

sierra

- [si'erъ] n исп. 1. планинска верига с остри върхове; 2. вид испанска скумрия (Scomberomorus).

siesta

- [si'estъ] n исп. следобедна почивка/сън.

sieve

- [siv] n 1. сито; решето; to have a head/memory like a ~ нищо не мога да запомня, имам много слаба памет; 2. филтър; З. плямпало, дрънкало; човек, който не може да пази тайна. [siv] v 1. пресявам; 2. филтрирам.

sift

- [sift] v 1. пресявам; отсявам (from от) (и с out); 2. ръся, наръсвам, поръсвам; З. прен. пресявам; проучвам основно; разграничавам, отделям (и с out); 4. прониквам (за пяськ и пр.) (through през, into в); процеждам се, прониквам (за светлина).

sifter

- ['siftъ] n сито; решето.

sigh

- [sai] v 1. въздишам, въздъхвам; to ~ a long sigh въздишам дълбоко; to ~ with relief/for grief въздишам с облекчение/от скръб; 2. стена (за вятьр); З. копнея, тъгувам, въздишам (for за, по); 4. казвам с въздишка (forth, out). [sai] n 1. въздишка; стон; to give/heave a ~ of въздишам от (облекчение и пр.); 2. стон, стенание (на вятьр).

sight

- [sait] n 1. зрение; short/long ~ късогледство/далекогледство; 2. поглед; обсег на погледа, зрително поле; to catch ~ of, to have/get a ~ of виждам, зървам, съзирам, забелязвам; to lose ~ of 1) изгубвам от погледа си; изпускам от очи/поглед; 2) загубвам дирите на, нямам новини от; З) забравям, не вземам предвид; to keep s.th./s.o. in ~ не изпускам нещо/някого от погледа си; to keep in ~ of s.th. движа се така, че да не загубя нещо от погледа си; to come in ~ появявам се; at (the) ~ of при вида на; като видя; at first ~ от/на пръв поглед; to be in/within ~ виждам (се), съзирам (се); близо съм (of до); out of ~ 1) невидим; скрит (от погледа); 2) ам. прекалено скъп, недостъпен; to be out of ~ не се виждам/съзирам; to go/pass out of ~ изгубвам се от погледа, изчезвам; to keep out of ~ крия се, не се мяркам; to keep out of s.o.'s ~ не се мяркам пред очите на някого; to put out of ~ скривам; пренебрегвам; out of ~, out of mind далеч от очите, далеч от сърцето; out of my ~ ! махай се! да ми се махаш от очите! payable on ~ тьрг. платим при представяне (за полица и пр.); to play/translate at ~ свиря/превеждам прима виста; to know s.o. by ~ зная някого (без да сме се запознавали); I can't bear the ~ of him не мога да гo търпя/понасям/гледам; З. гледна точка; преценка; in my ~ по моя преценка; in the ~ of God в очите на бога; 4. гледка; рl забележителности, природни красоти, туристически обекти; to see the ~s разглеждам забележителностите; 5. разг. смешна гледка; посмешище; to make a ~ of o.s. правя ce на карикатура; what a ~ you are! виж се на какво приличаш/какво си плашило! she does look a ~ ! цяло плашило/карикатура e! 6. воен. мерник; визир; front ~ мушка; визиране; to take a ~ прицелвам се; визирам; 7. воен. прицел; to set o.'s ~s on прен. имам/избирам си за цел; 8. разг. много, куп, безброй; a ~ of money луди пари; a long ~ better далеч по-добър/добре; he is a ~ too clever твърде хитър e; not by a long ~ съвсем не, никак. [sait] v 1. виждам, съзирам, забелязвам; 2. наблюдавам (звезда и пр.) с телескоп; З. нясочвам (орьжие); визирам; прицелвам се; 4. воен. снабдявам (пушка и пр.) с прицелни приспособления.

sight-read

- ['saitri:d] v (-read [-red]) чета ноти/свиря по ноти прима виста.

sighted

- ['saitid] а 1. воен. с мерник (за орьжие); 2. с (нормално) зрение, зрящ.

sightless

- ['saitlis] а 1. сляп, лишен от зрение; 2. невидим.

sightly

- ['saitli] а 1. хубав, с приятна външност; привлекателен; 2. ам. от който/където има хубав изглед.

sightseeing

- ['saitsi:i¤] n разглеждане на забележителности; to go ~ разглеждам забележителности.

sightseer

- ['saitsi:ъ] n турист, екскурзиант.

sigil

- ['sidjil] n 1. печат; 2. магически знак/образ.

sign

- [sain] n 1. знак (и на зодиак); белег, признак, симптом (и мед.); следа; символ; ~ manual ист. саморъчен подпис/знак; ~ of the cross прекръстване; to make the ~ of the cross прекръствам (се); to converse by ~s разговарям със знаци/жестове; as a ~ of в знак на; ~ of the times (характерен) белег на времето/епохата; no/little ~ of никакъв/почти никакъв признак на/следа от; there was no ~ of him нямаше го никакъв, беше изчезнал; the weather shows ~s of improvement има изгледи времето да се оправи; to make no ~ не давам никакъв знак, не давам да се разбере каквомисля/как реагирам; 2. мат. знак; positive/plus ~ плюс; negative/ minus ~ минус; З. таен знак; парола (и воен.); ~ and countersign парола и отговор; 4. пътепоказател, знак; табела, фирма; реклама; road ~s пътни знаци; at the ~ of the Red Lion в заведението кръчмата "Червения лъв"; 5. знамение, поличба; 6. ам. следа (на диво животно); 7. attr ез. знаков. [sain] v 1. давам/правя знак (to на); 2. подписвам (се) (и refl); to ~ o.'s name to a cheque подписвам (се на) чек; to ~ a bill into law ратифицирам закон; sign away отказвам се от, преотстъпвам писмено (права, имот и пр.); sign in/into записвам (се), зарегистрирам (се) (в); sign off 1) рад. обявявам края на програма; 2) разг. приключвам (работа); sign on 1) наемам (работници); вземам във войската и пр.; постъпвам на работа/във войската (с договор, за даден период); 2) зарегистрирам се като безработен; З) рад. обявявам началото на предаване; 4) записвам се (за екскурзия и пр.); sign out 1) подписвам се при напускане (на болница и пр.); 2) подписвам се (при даване/вземане на нещо); to ~ books out of a library подписвам се при заемане книги от библиотека; sign over потвърждавам с подпис продажбата (на); sign up 1) sign on 1); 2) записвам (се) (в клуб и пр.); З) убеждавам (някого) да подпише договор и пр.; привличам, осигурявам си поддръжката/участието (на някого).

sign-language

- ['sainlae¤gwidj] n разговаряне чрез знаци/ жестове.

signal

- [signl] n 1. сигнал; знак; сигнализация; семафор; 2. ел. импулс; З. воен. знак, сигнал; повод. [signl] v (-ll-) 1. давам знак/сигнал на/за, сигнализирам на/за (и с to) to ~ a message предавам съобщение със сигнали; to ~ that one is about to turn left/right сигнализирам, че ще правя ляв/десен завой, давам ляв/десен мигач; 2. ез. характерен белег съм за (дадена форма/функция); З. attr 1) сигнален; 2) изключителен, забележителен.

signal Corps

- ['signl,ko:] n рl ам. воен. свързочни войски.

signal-book

- ['signlbuk] n воен. код, шифър от условни знаци.

signal-box

- ['signlboks] n жп. блокпост.

signalize

- ['signъlaiz] v 1. отпразнувам, отбелязвам (сьбиmue); 2. изтъквам; прославям.

signally

- ['signъli] adv изключително, забележително; to fail ~ претърпявам пълен неуспех; to fail ~ to съвсем не успявам да.

signalman

- ['signlmъn] n (pl -men) 1. жп. стрелочник; 2. воен. свързочник.

signatory

- ['signъtъri] юр. 1. а подписващ (договор, документ); 2. п подписваща/участвуваща страна (в договор и пр.).

signature

- ['signъtshъ] n 1. подпис; подписване; 2. печ. сигнатура; З. муз. ключ (и key ~); 4. рад. мелодия/сигнал при откриване на дадена програма, музикална шапка (и ~ tune); 5. ам. лекарски указания върху рецепта.

signboard

- ['sainbo:d] sign1 4.

signet

- ['signit] n (частен) лечат; the ~ ист. кралският печат.

signet-ring

- ['signitri¤] n пръстен с печат.

significance

- [sig'nifikъns] n значение; значителност, важност, значимост; look of deep ~ многозначителен поглед; of great/little ~ от голямо/малко значение; of no ~ без значение.

significant

- [sig'nifikъnt] а 1. смислов, със значение, значим; изразяващ (of); 2. знаменателен, показателен (of за); З. важен, значителен.

signification

- [,signifi'keishn] n 1. значение, смисъл (на дума и пр.); 2. посочване, изразяване.

significative

- [sig'nifikъtiv] а показващ, изразяващ (of).

signify

- ['signifai] v 1. изразявам (сьгласие и пр.); давам да се разбeре (that че); 2. показвам, означавам; знача; З. имам значение, важен съм; it doesn't ~ няма значение, нщцо от това, не е важно; it signifies little/much няма особено/има голямо значение.

signor

- [si:'njo:] n ит. синьор, господин.

signora

- [si:'njo:rъ] n ит. синьора, госпожа.

signorina

- [si:njъ'ri:nъ] n ит. синьорина, госпожица.

signpost

- ['sainpoust] n пътепоказател.

silage

- ['sailidj] n силаж.

silence

- ['sailъns] n 1. мълчание; безмълвие; тишина; dead/blank ~ пълно мълчание, мъртва тишина; in ~ мълчаливо; с мълчание; to pass over in ~ не споменавам, отминавам с мълчание; не протестирам срещу; to keep/maintain/observe ~ мълча; пазя мълчание/тишина; to break the ~ нарушавам мълчанието, заговорвам; ~ gives consent мълчанието е знак за съгласие; to put/reduce to ~ накарвам да млъкне; 2. забрава, забвение; to pass into ~ бивам забравен, потъвам в забвение. ['sailъns] v 1. накарвам да млъкне/замълчи; смълчавам; заглушавам; 2. успокоявaм, умирявам (дете и пр.).

silencer

- ['sailъnsъ] n тех. (шумо)заглушител.

silent

- ['sailъnt] a 1. тих, мълчалив, безмълвен; ням (за филм); to be/keep ~ мълча, не говоря; 2. мълчалив; неизказан; the ~ majority обикновените хора, които рядко си изказват мнението; З. ез. ням, който не се произнася (за буква); 4. безшумен, тих; замлъкнал, затихнал, смълчан; ~ butler ам. съд за събиране отпадъци от маса и пр.; the ~ service ам. воен. подводният флот.

silesia

- [si'li:shъ] n вид плат за подплата.

silhouette

- [,silu'et] n силует; очертание; профил. [,silu'et] v 1. обик. pass откроявам се, очертавам се (against на фона на); 2. изобразявам като силует.

silica

- ['silikъ] n хим., минер. силициев двуокис; кварц, кремък.

silicate

- ['silikъt] n хим. силикат.

siliceous

- [si'lishъs] а хим. силициев.

silicify

- [si'lisifai] v превръщам (се) в/напоявам (се) със силикат.

silicious

- [] siliceous.

silicon

- ['silikъn] n хим. силиций.

silicone

- ['silikoun] n хим. силоксан, силикон.

silicosis

- [,sili'kousis] n мед. силикоза.

silk

- [silk] n 1. коприна; ~ culture бубарство; 2. копринена дреха; копринена мантия на държавен адвокат; рl копринена униформа на жокей, борец и пр.; to take ~ ставам държавен адвокат; З. разг. държавен адвокат; 4. коса, коприна (на царевица и пр.); 5. attr копринен.

silk cotton

- ['silk,kotn] kapok.

silk hat

- ['silk,haet] n цилиндър (шапка).

silk stocking

- ['silk,stoki¤] ам. I. a 1. елегантен; 2. богат; аристократичен; II. n 1. богато/елегантно облечен човек; 2. богаташ; аристократ.

silk-grower

- ['silkgrouъ] n бубар.

silken

- ['silkъn] a 1. като коприна, копринен (за коса и пр.); мек, кадифян (за глас); 2. ост. копринен; облечен в коприна; З. подмилкващ се; подкупващ; предразполагащ.

silkworm

- ['silkwъ:m] n копринена буба (Bombyx mori).

silky

- ['silki] silken 1., З.

sill

- [sil] n 1. подпрозоречна дъска, разширен перваз; 2. праг, стъпало (на врата, шлюз); З. стр. подлога, напречна греда; 4. геол. силов поток, пластова интрузия, внедрен/интрузивен пласт; 5. мин. долнище на въглищен пласт.

sillabub

- ['silъbлb] n десерт от каймак, захар и вино.

silly

- ['sili] I. a 1. глупав; 2. ам. разг. замаян, зашеметен; to knock s.o. ~ зашеметявам някого (с удар); З. ост. наивен; безпомощен; ~ season жур. постен/мъртъв сезон; II. п глупчо, глупак; наивник.

silo

- ['sailou] n силоз; силажна яма. ['sailou] v силажирам.

silt

- [silt] n тиня, нанос, утайка. [silt] v обик. с up затлачвам (се)/задръствам (се) с тиня; to ~ through просмуквам се.

silurian

- [si'luъriъn] геол. 1. а силурски; 2. п силур(ски период).

silvan

- ['silvъn] n поет. горски.

silver

- ['silvъ] n 1. сребро; worked with ~ текст. със сребърни нишки; 2. сьбир. сребърни монети; дребни пари; сребърни предмети; to change into ~ развалям (банкнота) в дребни пари; table ~ (сребърни) прибори; З. сребърен цвят/блясък; 4. attr 1) сребърен; ~ wedding сребърна сватба; 2) сребрист; З) мек, ясен (за звук); to have a ~ tongue красноречив съм; every cloud has a ~ lining всяко зло за добро, всяко нещо си има и добрата страна; the ~ screen киното. ['silvъ] v 1. посребрявам (u прен.); сребрея; 2. амалгамирам (стькло).

silver birch

- ['silvъ,bъ:tsh] n бяла бреза (Betula alba).

silver fish

- ['silvъ,fish] n 1. вид сребриста рибка (Carassius auratus); 2. вид безкрило насекомо (Lepisma saccharina).

silver fox

- ['silvъ,foks] n сребърна лисица (Vulpes fulva).

silver paper

- ['silvъ,peipъ] n 1. станиол; 2. тънка увивна хартия.

silver-fir

- ['silvъfъ:] n бяла/сребриста ела (Abies pectinata).

silver-gilt

- ['silvъgilt] n позлатено сребро; имитация на позлата върху сребро.

silver-plate

- ['silvъpleit] n сьбир. сребърни/посребрени съдове/прибори. ['silvъpleit] v посребрявам.

silver-point

- ['silvъpoint] n изк. (рисунка с) молив със сребърен връх.

silver-tongued

- ['silvъ,tл¤d] а красноречив, сладкодумен; сладкогласен.

silvern

- ['silvъn] а поет. ост. сребърен; сребрист.

silverside

- ['silvъsaid] n 1. най-хубавата част от бута; 2. ам. вид дребна рибка със сребърни ивици (и ~s).

silversmith

- ['silvъsmiҐ] n майстор/търговец на сребърни изделия.

silverstick

- ['silvъstik] n висш придворен офицер (и S.).

silverware

- ['silvъwЁъ] n сребърни изделия/съдове/прибори.

silverweed

- ['silvъwi:d] n бот. вид очеболец (Potentilla anserina).

silvery

- ['silvъri] a 1. сребрист; 2. ясен, звънлив, сребрист.

silviculture

- ['silvikлltshъ] n лесовъдство.

simian

- ['simiъn] I. a 1. от рода на човекоподобните маймуни; 2. маймуноподобен; маймунски; II. п човекоподобна маймуна.

similar

- ['similъ] а подобен (и геом.); сходен, приличен; от същия вид (to).

similarity

- [simi'laeriti] n подобие (и геом.); сходство, прилика.

similarly

- ['similъli] udv по същия начин; също така.

simile

- ['simili] n лит. сравнение.

similitude

- [si'militju:d] n 1. подобие, прилика; образ, вид; in the ~ of във вид на; 2. simile; to talk in ~s говоря с/правя сравнения.

simmer

- ['simъ] v 1. къкря; варя/вря на тих огън; оставям да поври/покъкри; 2. прен. надигам се, разпалвам се (за гняв и пр.); едва се сдържам; to ~ with rage/laughter едва сдържам гнева/смеха си; simmer down 1) изварявам/извирам бавно; 2) прен. уталожвам се, успокоявам се, стихвам; simmer over прен. преливам. ['simъ] n къкрене; to keep at a/on the ~ оставям да къкри.

simnel

- ['simnъl] n вид коледен/великденски сладкиш (и ~ cake).

simon-pure

- ['saimъn,pjuъ] a 1. истински, автентичен; 2. чист, праведен; З. привидно чист, лицемерен; the real S. самият той; самото то.

simoniac

- [si'mouniaek] n човек, провинен в симония.

simony

- ['simъni] n симония (тьрговия с цьрковни дльжности).

simoom

- [si'mu:m] n самум (вятьр).

simoon

- [si'mu:n] simoom.

simp

- [simp] разг. ськр. от simpleton.

simper

- ['simpъ] v усмихвам се престорено/превзето/глуповато. ['simpъ] n престоpена/превзета/глуповата усмивка.

simple

- [simpl] a 1. прост (не сложен); ~ equation уравнение от първа степен; ~ fraction правилна дроб; 2. лесен, прост; as ~ as ABC/as shelling peas много просто/лесно, просто като фасул; З. прост, неукрасен (за стuл и пр.); семпъл; скромен, обикновен (и за произход); the ~ life прост/естествен/природосъобразен живот; 4. естествен, непринуден, искрен, простодушен; 5. лековерен, наивен; прост; глупав; S. Simon глупчо; 6. малоумен; 7. същински, истински, чист; the ~ truth самата/чистата истина; ~ fact факт, истина. [simpl] n 1. лековита билка; 2. лекарство от билки; З. обикновен/прост човек; 4. глупак.

simple-hearted

- ['simpl,ha:tid] a откровен, простосърдечен.

simple-minded

- ['simpl,maindid] a l. simple-hearted; 2. лековерен, наивен; З. глупав, глуповат.

simpleton

- ['simpltъn] n глупак.

simplex

- ['simpleks] n грам. проста (неnроизводна) дума.

simplicity

- [sim'plisiti] n 1. простота; 2. леснота; it's ~ itself разг. съвсем лесно/просто е; З. непринуденост; откровеност; естественост; 4. наивност; лековерие; глупост.

simplification

- [,simplifi'keishn] n опростяване; нещо опростено.

simplify

- ['simplifai] v опростявам, опростотворявам; правя по-лесен/по-прост.

simplism

- ['simplizm] n опростенчество; повърхностен подход.

simplistic

- [sim'plistik] а опростенчески, прекалено опростен.

simply

- ['simpli] adv 1. просто; скромно; 2. лесно; З. просто, само; it's ~ a matter of това е само/просто въпрос на; 4. съвсем, много, просто; it's ~ terrible това е просто ужасно; ~ beautiful много красив.

simulacrum

- [,simju'leikrъm] n (pl -cra [-krъ] ) лат. 1. подобие, образ, изображение; 2. смътна/измамна прилика; измама; преструвка.

simulate

- ['simjuleit] v преструвам се; симулирам; правя се/преструвам се на; представям се като; правя се да приличам на, имитирам; ~d innocence/enthusiasm престорена наивност/възторг; ~d fur имитация на кожа; to ~ illness правя се/преструвам се на болен; a chameleon ~s its surroundings хaмелеонът се мени според средата.

simulation

- [,simju'leishn] n преструване, симулиране, симулация; имитиране, имитация.

simulator

- ['simjuleitъ] n 1. симулант; 2. тех. моделиращо устройство; имитатор; ав. тренажер.

simulcast

- ['simjulka:st] v предавам едновременно по радиото и по телевизията.

simultaneity

- [,simъltъ'ni:iti] n едновременност.

simultaneous

- [simъl'teinjъs] а едновременен.

sin

- [sin] n 1. грях; греховност; to live in ~ живея греховно; имам извънбрачни отношения, прелюбодействувам; ~ offering дар/приношение за опрощаване на греховете; изкупителна жертва; 2. разг. провинение, простъпка, нарушение, прегрешение (against спрямо); it's a ~ to грехота/безобразие е да; like ~ sl. здравата; for my ~s шег. за изкупление на греховете ми. [sin] v (-nn-) греша, съгрешавам, извършвам грях; прегрешавам, извършвам прегрешение (against); to ~ against propriety нарушавам благоприличието; more ~ned against than ~ning достоен по-скоро за съчувствие/съжаление, отколкото за обвинение.

sinapism

- ['sinъpizm] n мед. синапизъм, синапена хартия/ лапа.

since

- [sins] adv с перфектни времена оттогава; след това; с прости времена преди; I have not seen him ~ не съм го виждал оттогава; it has ~ been rebuilt след това бе възстановено; more than ever before or ~ повече от всякога; ever ~ оттогава насам; long ~ отдавна, от дълго време насам; he did it many years ~ той направи това преди много години; I saw him not long ~ видях го неотдавна. [sins] prep от (дадено време, сьбитие в миналото); ~ the war от войната насам; ~ that time, ~ then оттогава (насам/досега). [sins] cj 1. откакто; ~ I have known him откакто го познавам; how long is it ~ you were in London? преди колко време беше в Лондон? how long is it ~ you haven't seen him? откога не си го виждал? 2. тъй като, щом като; понеже; ~ you wish it щом (като) искаш/желаеш.

sincere

- [sin'siъ] а искрен; прям.

sincerely

- [sin'siъli] adv искрено,откровено; ~ yours искрено Ваш (завьршьк на неофициално писмо).

sincerity

- [sin'seriti] n искреност, откровеност; прямота; speaking in all ~ искрено казано.

sinciput

- ['sinsipлt] n анат. лоб, синципут.

sine

- [sain] n мат. синус.

sine die

- [,saini'daii] adv лат. за неопределено време.

sine qua non

- [,sainikwei'noun] nлат. задължително условие.

sinecure

- ['sainikjuъ] n синекура.

sinew

- ['sinju:] n 1. сухожилие; 2. pl мускули; прен. сила, енергия, издръжливост; З. рl прен. движеща сила, опора; the ~s of war пари, парични средства.

sinewless

- ['sinjulis] а слаб; отпуснат.

sinewy

- ['sinjui] a 1. жилест (за месо); 2. жилав, здрав, мускулест; жилест; З. прен. стегнат (за стил); строг (за език).

sinful

- ['sinful] а грешен, греховен; престъпен.

sing

- [si¤] v (sang [sae¤]; sung [sл¤] ) 1. пея; изпявам; to ~ to sleep приспивам с песен; 2. пригоден/лесен съм за пеене; З. свиря, пея, бръмча (за насекомо); свиря, свистя (за вятьр, куршум и пр.); шушна, свиря (за чайник и пр.); бръмча, буча (за уши); 4. възпявам, славя; съчинявам стихове за (и с of); 5. ам. sl. признавам си/издавам всичко, издавам майчиното си мляко; sing in посрещам (новата година) с песни; sing out 1) изпращам (старата година) с песни; 2) викам, провиквам се, извиквам (for s.o. някого); sing up пея по-силно.

singe

- [sindj] v леко изгарям (при гладене); опърлям, пърля; to ~ o.'s wings опарвам се, опарвам си пръстите; ~d cat човек, който е по-добър, отколкото изглежда. [sindj] n леко изгаряне; опърляне.

singer

- ['si¤ъ] n 1. певец; 2. пойна птица; З. поет.

singhalese

- [si¤gъ'li:z] I. а сингалски, от/на Шри Ланка; II. n 1. сингалец, жител на Шри Ланка; 2. сингалски език, езикът на Шри Ланка.

singing

- ['si¤i¤] n пеене; ~ lesson/master урок/учител по пеене.

single

- [si¤gl] а 1. (един) единствен, само един, едничък; not a ~ нито/ни един; 2. единичен; за един човек; ~ (bed)room стая с едно легло; ~ track жп. единична/еднопосочна линия, единичен коловоз; ~ ticket билет само за едно пътуване; ~ game single2 1.; З. обособен; отделен; every ~ day всеки (божи) ден; 4. сам(отен); неженен, неомъжена; to remain ~ не се оженвам, оставам неженен; the ~ life/state ергенски/бекярски живот; 5. искрен; праволинеен, честен; ~ devotion пълна преданост; ~ eye отдаденост на една цел; eye ~ to the truth преданост на истината; ~ heart/mind честна душа; 6. бот. с един ред цветни листчета; 7. слаб (за бира и пр.). [si¤gl] n 1. тенис обик. рl единична игра (не на двойки); 2. билет за едно пътуване; З. крикет удар, при който се отбелязва само една точка; 4. стая с едно легло (в хотел); място за един човек (в ресторант). [si¤gl] v: to ~ out избирам; изтъквам; набелязвам.

single-breasted

- ['si¤gl,brestid] а еднореден (за костюм и пр.).

single-entry

- ['si¤glentri] n ик. просто счетоводство.

single-eyed

- ['si¤gl,aid] а 1. едноок; 2. искрен, праволинеен, честен; целенасочен.

single-foot

- ['si¤glfut] ам. rack4.

single-handed

- ['si¤gl,haendid] a 1. еднорък; 2. извършен с една ръка/от един човек; пригоден за една ръка; З. извършен без чужда помощ. ['si¤gl,haendid] adv сам, без чужда помощ.

single-hearted

- ['si¤gl,ha:tid] а предан, всеотдаен; праволинеен; целенасочен.

single-minded

- ['si¤gl,maindid] single-hearted.

single-space

- ['si¤glspeis] v пиша на машина с единичен интервал.

single-track

- ['si¤gltraek] one-track.

singleness

- ['si¤glnis] n искреност, преданост, всеотдайност, праволинейност; ~ of purpose целенасоченост.

singlestick

- ['si¤glstik] n (пръчка за) фехтовка.

singlet

- ['si¤glъt] n (долна) фанелка, потник.

singleton

- ['si¤gltъn] n бридж сек.

singly

- ['si¤gli] adv 1. (по)отделно, един по един; 2. сам, без жена/мъж; З. сам, без чужда помощ.

singsong

- ['si¤so¤] n 1. монотонно/напевно четене; монотонно пеене; напевност; 2. импровизиран концерт; З. attr напевен; монотонен.

singular

- ['si¤gjulъ] I. a 1. грам. единствен (за число); the first person ~ първо лице единствено число; 2. необикновен, изключителен, рядък; З. юр. отделен; all and ~ всички заедно и поотделно; 4. чудат, странен, необикновен; ексцентричен; II. п грам. единствено число.

singularity

- [,si¤gju'laeriti] n странност; необичайност; чудатост; нещо странно.

sinhalese

- [sinhъ'li:z] Singhalese.

sinister

- ['sinistъ] a 1. зловещ, злокобен; 2. застрашителен, страшен; злобен, лош, зъл; престъпен; З. хер. на лявата страна; bar/bend ~ диагонална черта на лявата страна на герб - знак за незаконороденост.

sinistral

- ['sinistrъl] а ляв, в лява посока; зоол. с извивки в лява посока.

sink

- [si¤k] v (sank [sae¤k] ; sunk [sл¤k] ) 1. потьвам, затьвам (и прен.); he was left to ~ or swim оставиха го да се справи, както може/на произвола на съдбата; here goes, ~ or swim хайде, пък каквото стане/излезе, или-или; ~ing (feeling) премаляване (от страх и пр.); to ~ into the memory/mind запечатвам се в паметта; to ~ into decay западам; to ~ into insignificance губя (всякакво) значение, ставам съвсем незначителен; to ~ into a deep sleep заспивам дълбоко; to ~ into o.s. затварям се в себе си; to ~ into the grave умирам; 2. залязвам, скривам се; З. хлътвам (за очи, бузи); снишавам се, спускам се, хлътвам (за терен); падам ниско (за облаци, мрак и пр.); 4. спадам, намалявам (за ниво на води и пр.); 5. смъквам се, отпускам се, падам (в кресло, на земята и пр.) (back, into, on to, down); his head sank on his breast главата му се отпусна на гърдите, той отпусна глава; his eyes sank той сведе очи; his legs sank under him краката му се подкосиха; my heart/spirits sank сърцето ми се сви; 6. спадам, снижавам се (за глас); 7. обезценявам се, спадам (за ценни книжа и пр.); намалявам (за брой); отслабвам, стихвам (за буря и пр.); отпадам, гасна; западам, падам ниско; загубвам престиж; the patient is ~ing fast болният си отива/свършва; 8. to ~ in просмуквам се (за вода); прен. прониквам в/достигам до съзнанието; 9. потопявам (кораб); 10. забивам (кол, нож, зьби и пр.); 11. изкопавам, пробивам (кладенец и пр.); 12. скривам, прикривам; пренебрегвам, оставям настрана; let's ~ our differences да оставим настрана разногласията си; 13. фин. амортизирам, изплащам (дьлг); 14. влагам (пари) на вятъра; 15. гравирам, изрязвам; 16. излагам, унижавам; 17. осуетявам (план); побеждавам, свършвам с (някого); we are sunk свършено е с нас, изгубени сме; 18. голф, билярд вкарвам (топка) в дупката. [si¤k] n 1. кухненска мивка; 2. помийна яма; клоака; преливник; отток; отточна тръба; З. геол. малка депресия, впадина; пукнатина в скала, през която се изцежда вода; 4. тресавище; 5. прен. клоака (и ~ of iniquity).

sink-hole

- ['si¤khoul] sink2 2.,3.

sinker

- ['si¤kъ] n 1. тежест (на рибарска мрежа и пр.); 2. ам. sl. поничка.

sinking-fund

- ['si¤ki¤fлnd] n фин. амортизационен фонд.

sinner

- ['sinъ] n 1. грешник; 2. нарушител; виновник; З. шег. калпазанин.

sino-

- ['sainou] а в сьчет. китайски; ~-American китайско-американски.

sinology

- [si'nolъdji] n синология, китаистика.

sinter

- ['sintъ] n метал. синтер, обгар. ['sintъ] v метал. синтеровам (се), спичам (се).

sinuate

- ['sinjuъt] а бот. със силно изрязани краища (за лист).

sinuosity

- [,sinju'ositi] n 1. криволичене, лъкатушене; 2. извивка, завой; З. сложност, заплетеност.

sinuous

- ['sinjuъs] а 1. криволичещ, лъкатушен; 2. извиващ се; змиевиден; З. гъвкав, пъргав; 4. сложен, заплетен.

sinus

- ['sainъs] n анат. синус.

sinusitis

- [sainъ'saitis] n мед. синузит, синуит.

sioux

- [su:] n (pl Sioux [su:z] ) 1. сиукс (индианец); 2. сиукски език; З. attr сиукски.

sip

- [sip] v (-pp-) сръбвам, отливам; сърбам. [sip] n глътка.

siphon

- [saifn] n сифон. [saifn] v 1. източвам със сифон (out, off); източвам се; 2. to ~ off прен. отклонявам (суми и пр.).

sippet

- ['sipit] n 1. пържено/печено късче хляб (като гарнитура за супа и пр.); 2. парченце, частица (и прен.).

sir

- [sъ:] n 1. господине (обрьщение кьм по-вьзрастни, по-високопоставени лица); 2. S. сър (благородническа титла, при обрьщение - с пьрвото име). [sъ:] v (-rr-) обръщам се към някого с названието "господине", викам някому "господине".

sirdar

- ['sъ:da:] n инд., перс. 1. командир; 2. ист. британски главнокомандуващ англоегипетските войски.

sire

- ['saiъ] n 1. ост. ваше величество; 2. поет. отец, баща; З. баща (на животно); жребец (зa разплод). ['saiъ] v 1. баща съм на (животно); 2. npен. автор съм на.

siren

- ['saiъrъn] n 1. мит. сирена; 2. прелъстителка; жена с прекрасен глас; З. сирена (сигнална свирка); 4. зоол. сирена (сем. Sirenidae); 5. attr (като) на сирена; примамлив.

sirloin

- ['sъ:loin] n говеждо филе.

sirocco

- [si'rokou] n метеор. сироко.

sirrah

- ['sirъ] n ост., презр. в обрьщение господине! ей ти!

sirree

- [sъ'ri:] ам. емфатично в обрыцение sir 1.

sirup

- [] ам. syrup.

sis

- [sis] n ам. в обрыцение сестро.

sisal

- [sisl] n бот. (влакно от) американска агава (Agave sisalana).

siskin

- ['siskin] n зоол. птичка, подобна на щиглеца (Spinus).

siss

- [] sis.

sissified

- ['sisifaid] sissy 4.

sissy

- ['sisi] n 1. мамин син, мамино детенце; 2. пъзльо, малодушен човек; З. ам. момиченце; 4. attr глезен; женствен; страхлив.

sister

- ['sistъ] n 1. сестра; 2. калугерка, сестра; З. старша медицинска сестра; 4. attr близък, подобен; сроден; от същия вид; the three/the fatal ~s мит. парките, орисниците, съдбата.

sister-in-law

- ['sistъrinlo:] n (pl sisters-in-law) зълва, снаха, бълдъза, етърва.

sisterhood

- ['sistъhud] n 1. сестринство, (добри) сестрински отношения; 2. религиозно/благотворително общество на калугерки; З. група жени, свързани с общи интереси.

sisterly

- ['sistъli] а сестрински.

sistrum

- ['sistrъm] n систрум (древен египетски музикален инструмент).

sisyphean

- [sisi'fiъn] а сизифов, тежък и безсмислен.

sit

- [sit] v (sat [saet]) (-tt) 1. седя; сядам (и с down); to ~ at home стоя си вкъщи; бездействувам; to ~ tight 1) седя/държа се здраво (на седло, люлка и пр.); 2) прен. държа на своето, не отстъпвам; издържам; 2. мътя (за птица); кацвам, кацнал съм; З. член съм (на комисия, парламент и пр.); to ~ in parliament for a constituency представям избирателен окръг в парламента; to ~ on a committee член съм на комисия; 4. заседавам (за парламент и пр.); 5. позирам (to a painter на художник); to ~ for o.'s portrait рисуват ме; 6. намирам се, съм, стоя, лежа; ~ting tenant настоящ/сегашен квартирант; 7. стоя, лежа (за дреха); прилягам (и прен.); подхождам (on на); imperiousness ~s well on her подхожда/прилича и да се държи властно; 8. възсядам; яздя; 9. слагам (някого) да седне; ~ you down ост. седнете; 10. ам. имам места за, побирам (за зала, кола и пр.); to ~ at s.o.'s feet уча се от/ученик съм на някого; ~s the wind there/in that quarter? прен. натам ли духа вятърът? такава ли била работата? joy sat on every countenance на всички лица бе изписана/се четеше радост; this food ~s heavy on the stomach тази храна пада тежко/тежи на стомаха; the responsibility ~s heavy on him отговорността му тежи; his principles ~ loosely on him принципите му не го обвързват твърде, не държи твърде на принципите си; sit about/around седя и бездействувам; sit back 1) облягам се, отпускам се (в кресло и пр.); 2) почивам си, отпускам се; З) бездействувам; скръствам ръце; sit by стоя безучастно, не се меся; sit down 1) сядам; to ~ down to table/to a meal сядам да се храня; to ~ down to o.'s work сядам да работя; 2) слагам да седне; З) воен. установявам се на лагер; обсаждам; 4) to ~ down before/under приемам безропотно; 5) стачкувам, без да напускам предприятието/завода; изразявам протест, като сядам пред полицията (по време на демонстрация); to ~ down hard on a plan, etc. ам. разг. противопоставям се енергично на план и пр.; sit for явявам се на (изпит); sit in 1) седя в завода/университета и пр. в знак на протест (докато бьдат эадоволени исканията ми); 2) baby-sit; З) to ~ in on участвувам в; sit on 1) член съм на (комисия и пр.); разглеждам, анкетирам (вьпрос - за комисия); 2) разг. пренебрегвам; не се занимавам с (оплакване и пр.); З) разг. скастрям, срязвам, натривам носа на (някого), слагам (някого) на мястото му; sit out 1) стоя до края на (концерт, реч и пр.); 2) стоя навън/на открито; З) не участвувам в, изпускам (танц, игра и пр.); 4) стоя/оставам по-дълго от (някой друг); sit round sit about/around; sit through sit out 1); sit under слушам/следвам курс от лекции на (даден професор); sit up 1) седя изправен (на стол и пр.); сядам (в леглото); 2) изправям се на задните си крака (за куче); З) стоя (до късно), не си лягам, будувам; 4) разг. стряскам се, сепвам се, поразмислям се, стягам се; to make s.o. ~ up (and take notice) изведнъж привличам вниманието на някого; стряскам някого, карам някого да се поразмисли.

sit-down strike

- ['sitdaun,straik] n стачка без напускане на работното място.

sit-in

- ['sitin] n 1. sit-down; 2. протестна демонстрация, при която участниците не напускат дадена сграда, докато не бъдат задоволени исканията им.

sitar

- ['sita:] n ситар (вид индийска лютня).

site

- [sait] n 1. местоположение, място; 2. място/парцел за строеж и пр.; строителен обект; launching ~ ракетна площадка. [sait] v 1. разполагам, поставям; определям място за; 2. определям мястото на (експлозия и пр.).

sith

- [siҐ] cj ост. тъй като.

sitter

- ['sitъ] n 1. седящ/седнал човек/пътник; 2. babysitter (и ~ -in); З. квачка; 4. изк. модел (на художник); 5. sl. лесен удар; лесна работа; наивник, балама.

sitting

- ['siti¤] n 1. седене: 2. заседание; З. сеанс (и при позиране на художник); смяна на хранещите се (в стол. ресторант и пр.); at one ~ на един път/дъх; на една смяна; 4. яйца за мътене, люпило; 5. цьрк. трон (в цьрква).

sitting-room

- ['siti¤rum] n 1. всекидневна (стая); 2. място/ места за сядане.

situate

- ['sitjueit] v поставям, разполагам.

situated

- ['sitjueitid] a 1. разположен, с (добро, лошо и пр.) разположение (за сграда); 2. прен. в някакво положение; to be rather awkwardly ~ в доста неудобно/неловко/затруднено положение съм.

situation

- [sitju'eishn] n 1. разположение, местоположение (на град и пр.); 2. прен. положение; З. работа, служба; длъжност; to be in/out of a ~ имам/нямам работа, не работя/без работа съм; ~ comedy театр. комедия на положението.

six

- [siks] n 1. шест; 2. шестица, шесторка; З. шести номер (за обувки и пр.); ~ of one and half a dozen of the other все едно и също (нещо), без всякаква разлика; everything is at ~es and sevens всичко e в пълен безпорядък/с краката нагоре; to knock/hit s.o. for a ~ разг. 1) нанасям тежко поражение на някого; 2) вземам-акъла на някого.

six-footer

- ['siksfutъ] n човек висок шест фута (около 180 см).

six-gun

- ['siksgлn] six-shooter.

six-shooter

- ['siksshu:tъ] n барабанен револвер с шест патрона.

sixain

- ['siksein] n проз. строфа с шест стиха.

sixaine

- ['siksein] sixain.

sixfold

- ['siksfould] a, adv шестократен, шестoрен; шестократно, шесторно.

sixpence

- ['sikspъns] n шест пенса.

sixpenny

- ['sikspъni] а който струва шест пенса; за шест пенса.

sixteen

- ['siks'ti:n] n (числото) шестнадесет.

sixteenth

- ['siks'ti:nҐ] 1. а шестнадесети; 2. п една шестнадесета (част); шестнайсетина (нота) (и ~ note).

sixth

- [siksҐ] I. а шести; the ~ (form) най-горният клас на средното училище; II. п 1. една шеста (част); 2. муз. секста.

sixtieth

- ['sikstiъҐ] 1. а шейсети; 2. п една шейсета (част).

sixty

- ['siksti] n (числото) шейсет.

sizable

- ['saizъbl] а доста/порядъчно голям.

sizar

- ['saizъ] n студент стипендиант; ист. студент, който плаща намалена такса срещу прислужване в трапезарията и пр.

size

- [saiz] n 1. големина; размер(и); мярка; обем; of great ~ голям; просторен; of some ~ доста голям, големичък; they are both of a ~ еднакво големи ca; it is about the ~ of a walnut голямо e колкото орех; to try s.th. for ~ опитвам дали нещо става/е подходящо (и прен.); 2. номер (на дреха и пр.); ръст (на човек и пр.); формат (на книга и пр.); калибър (на пушка и пр.); печ. кегел; what ~ do you take? кой номер носите? З. унив. ост. порция; that's about the ~ of it това e положението, така e горе-долу. [saiz] v 1. сортирам; класирам; подреждам по големина/ръст; 2. to ~ up 1) преценявам размерите на, премервам; 2) разг. преценявам (някого, дадено положение); З. to ~ up to/with равнявам се на, мога да се сравня с. [saiz] n клей; лепило; скроб, чур. [saiz] v намазвам с клей/лепило; скробвам, чуросвам.

sizeable

- [] sizable.

sizzle

- [sizl] v пръщя, цвъртя (при пьржене). [sizl] n пръщене, цвъртене.

skald

- [sko:ld] n ист. скандинавски епически поет, скалд.

skat

- [skaet] n карти скат, трупа.

skate

- [skeit] n кънка. [skeit] v кънкьор съм на/карам кънки. [skeit] n зоол. скат, морска лисица (Raja). [skeit] n ам. sl. кранта.

skater

- ['skeitъ] n кънкьор, кънкьорка.

skating-rink

- ['skeiti¤ri¤k] n пързалка за кънки.

skean

- [ski:n] n ост. къса шотландска/ирландска кама.

skedaddle

- [ski'daedl] v разг. офейквам, измъквам се, изпарявам се.

skein

- [ski:n] n 1. чиле (концu); 2. ято (диви гьски и пр.); З. прен. объркано положение, бъркотия.

skeletal

- ['skelitъl] а скелетен; като скелет.

skeleton

- ['skelitъn] n 1. скелет (и прен.); reduced to a ~ заприличал на скелет, (станал) на кожа и кости; 2. тех. скелет (нa сграда и пр.); З. схема, скица, план; 4. attr 1) като скелет; 2) минимален, сведен до минимум; ~ crew/staff/service минимален/съвсем малък персонал; ~ army воен. армия с намален състав (при маневри); ~ at the feast нещо/някой, който разваля доброто настроение; ~ in the cupboard, family ~ неприятна/позорна семейна тайна.

skeleton key

- ['skelitъn,ki:] n шперц.

skeletonize

- ['skelitъnaiz] v 1. правя/ставам на скелет; 2. нахвърлям (пиеси, план и пр.); резюмирам.

skene

- [] skean.

skep

- [skep] n 1. кошница; 2. сламен/плетен кошер.

skeptic

- [] sceptic, scepticism.

skerry

- ['skeri] n риф; скала в морето; скалист остров.

sketch

- [sketsh] n 1. скица; план (на сьчинение и пр.); 2. лит. скеч; кратко есе/описание/разказ; З. кратка музикална композиция. [sketsh] v скицирам (и прен.); рисувам; прен. нахвърлям, описвам накратко, очертавам (и с out).

sketch-block

- ['sketshblok] n скицник, блок за рисуване.

sketch-map

- ['skеtshmaep] n схематична карта.

sketchily

- ['sketshili] adv повърхностно; непълно, без подробности, отгоре-отгоре.

sketchiness

- ['sketshinis] n непълнота; недоизкусуреност; празнота (в познания и пр.); липса на подробности.

sketchy

- ['sketshi] a бегъл, непълен, повърхностен; схематичен; to have a ~ meal похапвам какво да е/каквото има.

skew

- [skju:] a 1. кос (и мат.. aрх.); наклонен; изкривен; веревен, на верев; 2. несиметричен. [skju:] n наклон; on the ~ (-whiff) askew. [skju:] v 1. слагам/поставям/изрязвам косо; 2. изкривявам; З. изопачавам (данни, смисьл и пр.).

skew-eyed

- ['skju:,aid] а разг. кривоглед, разноглед.

skewback

- ['skju:baek] n apх. сводова пета.

skewbald

- ['skju:bo:ld] а пъстър, на петна (за кон).

skewer

- ['skjuъ] n 1. шиш: 2. шег. шпага; кама. ['skjuъ] v 1. набождам с/на шиш; 2. пробождам.

ski

- [ski:] n (pl ski, skis) ска; ~ pole щека; ~ tow ски-влек. [ski:] v карам ски.

ski lift

- ['ski:,lift] n cn. лифт (за скиори).

ski-bob

- ['ski:bob] n вид велосипед на ски вместо на колела.

ski-joring

- ['ski:jo:ri¤] n зимен спорт, при който скиорът е теглен от кон/кола.

skid

- [skid] n 1. спирачна челюст; 2. приспособление за спускане/дъcка за плъзгане на товар; З. направляваща релса/дъска; 4. авт. плъзгане, занасяне; буксуване;on the ~s разг. 1) готов за пускане; 2) sl. на път да се провали; to put the ~s under s.o. разг. 1) принуждавам някого да побърза; 2) тласкам някого към провал; слагам някому динена кора. [skid] v (-dd-) 1. авт., ав. плъзгам се (по крило), занасям; буксувам; намалявам скоростта; 2. плъзгам/ вдигам по дъска.

skid road

- ['skid,roud] n 1. път за влачене на трупи; 2. част на град, посещавана от дървари; З. skid row.

skid row

- ['skid,rou] n ам. разг. квартал с долнопробни кръчми и пр.

skid-lid

- ['skidlid] sl. crash-helmet.

skid-pan

- ['skidpaen] n авт. хлъзгава писта за упражнение на шофьори.

skiddy

- ['skidi] а плъзгав, хлъзгав.

skier

- ['ski:ъ] n скиор.

skiff

- [skif] n 1. малка/лека лодка; 2. сn. скиф.

skiffle

- [skifl] n вид популярна джазова музика със солист китарист.

skiing

- ['ski:i¤] n (каране на) ски, ски-спорт.

skilful

- ['skilful] а 1. сръчен, ловък; вещ, опитен (at, in в); 2. майсторски, изкусен.

skill

- [skil] n 1. умение, сръчност, ловкост, вещина; mechanical ~ техническа сръчност; want/lack of ~ несръчност, неумение; 2. занаят.

skilled

- [skild] a 1. вещ, опитен, изкусен (in s.th., in doing s.th. в нещо); 2. квалифициран; изискващ опитност/квалификация.

skillet

- ['skilit] n 1. малка тенджера с крачета и дълга дръжка; 2. aм. тиган.

skillful

- [] ам. skilful.

skilly

- ['skili] n рядка супа/каша.

skim

- [skim] v (-mm-) 1. обирам каймак/пяна/мазнина от (мляко, бульон и пр.); 2. плъзгам се, нося се (along, over); едва/леко докосвам; З. прочитам/преглеждам бегло (и с through, over); засягам бегло (вьпрос); 4. ам. плъзгам (се) по повърхността на; 5. ам. покривам (се) с пяна/тънък пласт/слой; замъглявам (се).

skim-milk

- ['skimmilk] n обезмаслено мляко.

skimmer

- ['skimъ] n 1. лъжица за обиране на каймак, пяна и пр; 2. широкопола твърда сламена шапка; З. вид морска птица (Rynchops).

skimp

- [skimp] v 1. не давам достатъчно, скъпя се, икономисвам; to ~ s.o. in food броя някому залъците; to ~ s.o. in money не давам някому достатъчно пари, държа някого изкъсо; 2. правя икономии, живея пестеливо, броя всеки лев; З. ам. гледам през пръсти на (работата си).

skimpy

- ['skimpi] а 1. оскъден, недостатъчен: 2. тесен, къс (за дрехи); З. ам. небрежен, направен през пръсти.

skin

- [skin] n 1. кожа (на човек, животно); 2. бот. ципа; З. кора, кожа (на плод и пр.); 4. кора, кожица (вьрху крем, мляко); 5. мях (за вино); 6. външен пласт/слой; обшивка; обелка; 7. ам. sl. скръндза, скъперник; 8. ам. sl. мошеник; мошеничество, измама; next (to) o.'s ~ на голо; to waste away to ~ and bone ставам на кожа и кости; to come off with a whole ~ рaзг. спасявам кожата, оставам здрав и невредим; he cannot change his ~ разг. такъв си е, не можеш да го промениш; to have a thick/thin ~ нечувствителен/чувствителен съм; to jump out of o.'s ~ вън от себе си съм (от радост, вьзмущение и пр.); to get under s.o.'s ~ разг. 1) влизам под кожата на някого; 2) дразня някого; З) вълнувам/стимулирам някого; by/with the ~ of o.'s teeth едва-едва, едвам; it's no ~ off my nose това не ме засяга; от това нищо не губя, дори печеля; under the ~ 1) дълбоко в себе си; 2) по душа. [skin] v (-nn-) 1. дера, одирам; 2. беля, обелвам; З. ожулвам (си) (коляното и пр.); 4. покривам се с коричка; образувам коричка, зараствам (за рана) (с over); 5. sl. обирам; изигравам; 6. ам. sl. наругавам, накастрям; прен. напердашвам, побеждавам; 7. sl. измъквам се (away); промъквам се (through).

skin-deep

- ['skin,di:p] а повърхностен, недълбок (и за рана).

skin-dive

- ['skindaiv] v плавам под водата с акваланги.

skin-flick

- ['skinflik] n sl. порнографски филм.

skin-game

- ['skingeim] n 1. нечестна хазартна игра; измама, трик; 2. прен. безпощадна борба/конкуренция.

skin-head

- ['skinhed] n хулиган ( с остригана глава).

skin-tight

- ['skintait] а много тесен, съвсем опънат (за дреха).

skinflint

- ['skinflint] n скръндза.

skinful

- ['skinful] n sl. толкова, колкото може да изпие човек.

skinner

- ['skinъ] n 1. кожар (който обработва, тьргува с кожи); 2. мошеник; З. aм. sl. мулетар, говедар.

skinny

- ['skini] а 1. мършав, много слаб; 2. разг. свидлив; оскъден.

skip

- [skip] v (-pp-) 1. (под)скачам; рикоширам, отскачам; 2. скачам на въже; З. прескачам (поток и пр.) (over, across); 4. прескачам (при четене); изпускам (при разкaз и пр.); ~ it! остави! (това) няма значение! 5. прескачам (клас в училище); 6. хвърлям така, че да подскача по повърхността; 7. sl. измъквам се, офейквам; to ~ town измъквам се от града. [skip] n 1. скок; 2. пропускане, изпускане; пропуск. [skip] n тех. скип, скипов подемник. [skip] n капитан на отбор при игра на кегли и пр.

skipjack

- ['skip,djaek] n зоол. вид лефер/тон.

skipper

- ['skipъ] n 1. мор. шкипер, капитан на (малък търговски/риболовен) кораб; 2. aв. капитан; З. сп. разг. капитан на отбор; ~ 's daughters вълни с бели гребени.

skirl

- [skъ:l] n пищене на гайда. [skъ:l] v пищя (за гайда).

skirmish

- ['skъ:mish] n 1. схватка, престрелка (и прен.); 2. размяна на остроумия. ['skъ:mish] v 1. влизам в схватка/престрелка; 2. ам. търся, тършувам.

skirt

- [skъ:t] n 1. пола (дреха, на дреха); divided ~ пола панталон; 2. вулг. жена, фуста; З. странична (висяща) част на седло; 4. перваз (на дюшеме и пр.); 5. често рl край, ръб; покрайнини, периферия; 6. волан, набор (на покривка и пр.); 7. диафрагма (на животно); месо от кръста. [skъ:t] v 1. движа се покрай (along); заобикалям; 2. гранича с; З. to ~ (a)round прен. избягвам, отбягвам (трудност и пр.), заобикалям (ам. и без around).

skirting-board

- ['skъ:ti¤bo:d] n перваз (на дюшеме).

skit

- [skit] n сатира, пародия (on).

skitter

- ['skitъ] v 1. skim 2.; 2. движа въдицата ниско над водата; З. тичам; втурвам се; избягвам.

skittish

- ['skitish] а 1. плашлив (за кон); 2. жив, игрив, закачлив; З. капризен, глезен; кокетлив; вятърничав.

skittle

- [skitl] n 1. кегъл, кегла (и ~ -pin); 2. pl с гл. в sing игра на кегли. [skitl] v 1. играя на кегли; 2. прахосвам, пилея; 3. to ~ out крикет изкарвам лесно от играта.

skive

- [skaiv] v 1. цепя (кожа); остъргвам; 2. sl. измъквам се от (задьлжение), кръшкам.

skivvy

- ['skivi] n разг., презр. слугиня, фараш.

skua

- ['skjuъ] n зоол. морелетник (Stercorarius).

skulduggery

- ['skлldлgъri] n шег. мошеничество, (хитра) измама.

skulk

- [skлlk] v 1. спотайвам се, крия се; кръшкам, клинча; 2. движа се дебнешком; дебна; to ~ off измъквам се.

skulker

- ['skлlkъ] n кръшкач.

skull

- [skлl] n череп; thick ~ дебела глава, дебелоглавие; глупост; ~ and crossbones череп и кости; пиратско знаме; знак за смъртна опасност.

skull-cap

- ['skлlkaep] n 1. кепе; 2. бот. превара (Scuttelaria).

skullduggery

- [] skulduggery.

skunk

- [skл¤k] n 1. зоол. скункс (Mephitis); кожа от скункс; 2. мерзавец, подлец. [skл¤k] v aм. sl. 1. сразявам, правя на пух и прах (противник); 2. изигравам; не плащам.

sky

- [skai] n небе; under the open ~ под открито небе, на открито; to praise/laud/extol to the skies превъзнасям (до небесата); the ~ is the limit разг. прен. няма граница; under distant skies в далечни страни. [skai] v 1. cn. хвърлям/мятам (топка) нависоко; 2. окачвам много нависоко.

sky pilot

- ['skai,pailъt] n 1. sl. свещеник, поп; 2. летец, авиатор.

sky-borne

- ['skai,bo:n] а въздушен (за войска и пр.).

sky-high

- ['skaihai] a, adv (стигащ) до небето (и прен.); до/в небесата.

sky-jack

- ['skaidjaek] sl. hijack 2.

sky-rocket

- ['skairokit] v 1. увеличавам (се) неимоверно (за цени, производство и пр.); 2. устремявам се нагоре. ['skairokit] n ракета.

sky-writing

- ['skairaiti¤] n димен надпис, очертан от самолет, въздушна реклама.

skyey

- ['skaii] а 1. небесносин; 2. небесен; въздушен, лек.

skylark

- ['skaila:k] n полска чучулига (Alauda arvensis).

skylight

- ['skailait] n 1.прозoрец на покрив, тавански прозорец; оберлихт; 2. мор. светъл люк.

skyline

- ['skailain] n 1. хоризонт; линия на хоризонта; 2. очертание върху фона на небето; силует (на град и пр.).

skyscape

- ['skaiskeip] n картина, изобразяваща небе.

skyscraper

- ['skaiskreipъ] n небостъргач.

skyward

- ['skaiwъd] a, adv (отправен) към небето/нагоре.

skyway

- ['skaiwei] n 1. въздушна линия; 2. ам. пътен надлез (в град).

slab

- [slaeb] n 1. плоча; таблетка (шоколад и пр.); 2. дебело парче, порязаник; З. капак, крайна дъска при бичене на трупи; 4. надвиснал скален пласт; 5. (шосе с) бетонно покритие; 6. sl. операционна/дисекционна маса. [slaeb] v (-bb-) 1. разрязвам (трупи) на дъски, разбичвам; 2. покривам с плочи, покривам (пьт) с бетон.

slabber

- ['slaebъ] slobber.

slack

- [slaek] a 1. отпуснат; to keep a ~ hand/rein 1) отпускам поводите на кон; 2) прен. държа хлабаво, отпускам; 2. халтав, хлабав, разхлабен; незакрепен; развинтен; З. небрежен, отпуснат; 4. бавен; застоял, неподвижен; ~ water 1) застояла вода; 2) време между прилив и отлив; 5. слаб, умерен (за огьн); 6. слаб, мъртъв (за тьрговия, сезон); ~ demand слабо търсене; 7. фон. отворен (за гласна); ~ suit ам. (всекидневни) панталони и сако/риза; ~ lime гасена вар. [slaek] n 1. провис (на вьже и пр.); 2. тех. хлабина, междина, игра, луфт; З. ситни въглища, въглищен прах; 4. застой; мъртъв/слаб сезон (в тьрговия и пр.); 5. ~ water (вж. slack 4.); 6. рl ам. (всекидневни/спoртни) панталони. [slaek] adv отпуснато, хлабаво; вяло; небрежно; to bake/dry ~ изпичам/изсушавам бавно/недостатъчно. [slaek] v 1. прен. отпускам се (и с off); отпускам (някого); ставам/правя небрежен/нехаен; кръшкам; 2. отпускам, отхлабям, разхлабвам (вьже и пр.) (и с away, off); 3. to ~ up намалявам скоростта (при спиране); 4. slake 2.

slacken

- [slaekn] v 1. намалявам (скорост и пр.); забавям (темnо); стихвам, затихвам; 2. отпускам (поводи и пр.) (и с away, off).

slacker

- ['slaekъ] n разг. мързеливец, лентяй; кръшкач.

slag

- [slaeg] n 1. шлака; 2. лава.

slain

- [] вж. slay.

slake

- [sleik] v 1. утолявам, уталожвам, насищам, задоволявам (и прен.); 2. гася (вар).

slakeless

- ['sleiklis] а поет. неутолим, ненаситен.

slalom

- ['sla:lъm] n ски слалом; giant ~ гигантски слалом.

slam

- [slaem] v (-mm-) 1. блъсвам (се), хлопвам (се), затръшвам (се); to ~ to, to ~ shut затварям (се) с шум, затръшвам (се): 2. блъскам. удрям: (за)тръшвам; to ~ o.'s fist on the table блъскам с юмрук по масата; 3. sl. критикувам жестоко, жуля, ругая; 4. sl. цапардосвам; побеждавам, правя на пух и прах; slam down тръшкам, тръсвам; slam on удрям (спирачка); slam out of излизам бързо/шумно от, излетявам от; slam to вж. slam 1. [slaem] n 1. блъсване; затръшване; трясък; 2. бридж шлем; grand ~ голям шлем; little/small ~ малък шлем; 3. sl. жестока критика.

slambang

- ['slaembae¤] a, adv разг. 1. шумен; с гръм и трясък; 2. енергичен, но необмислен; енергично, но необмислено.

slander

- ['sla:ndъ] n клевета, злословие. ['sla:ndъ] v клеветя, оклеветявам, злословя (по адрес на), черня, очерням.

slanderer

- ['sla:ndъrъ] n клеветник.

slang

- [slae¤] n 1. ез. сленг, жаргон, арго (и професионален, групов); 2. attr жаргонен. [slae¤] v 1. ругая, наругавам; ~ing match размяна на ругатни; 2. говоря на/употребявам жаргон.

slangy

- ['slae¤i] а 1. жаргонен; 2. употребяващ/служещ си с/пълен с жаргон.

slant

- [sla:nt] v 1. наклонявам (се); спускам се надолу; насочвам надолу/настрани; 2. представям/предавам тенденциозно; преиначавам (новини и пр.); насочвам, създавам (литература, филм за дадени читатели, зрители); stories ~ed towards youth разкази за младежта. [sla:nt] n 1. наклон; склон; on the/on a ~ aslant; 2. разг. (подчертана) тенденция/гледна точка/позиция.

slantways

- ['sla:ntweiz] a, adv кос(о).

slap

- [slaep] n плесница, шамар; ~ in the face плесница (и npeн.); афронт; ~ on the back поздравления, похвали. [slaep] v (-pp-) 1. плясвам. шляпвам; зашлевявам: 2. to ~ down тръшкам, плясвам (нещо на маса и пр.). [slaep] adv 1. (на)право; изведнъж, неочаквано; the car ran ~ into the wall колата се блъсна право в стената; he told me ~ out каза ми направо; 2. шумно; силно; направо.

slap-bang

- ['slaepbae¤] slap 2.

slap-happy

- ['slaep,haepi] a разг. 1. безгрижен, весел; шумен; 2. зашеметен/замаян от удари.

slap-up

- ['slaepлp] a sl. 1. съвсем модерен, съвременен; 2. първокласен, богат.

slapdash

- ['slaepdaesh] a 1. небрежен; 2. бърз, прибързан, импулсивен. ['slaepdaesh] adv небрежно, надве-натри, както дойде.

slapjack

- ['slaepdjaek] n ам. 1. вид игра на карти; 2. палачинка.

slapstick

- ['slaepstik] n meamp. 1. пръчка на шут; 2. груб фарс, клоунада (и ~ comedy).

slash

- [slaesh] v 1. сека; разсичам; цепя, разцепвам, режа, разрязвам: 2. правя разрез (на дреха, така че да се виждa ornдолу друг плат); sleeve ~ed with red ръкав с разрез, през който се вижда червена подплата; З. критикувам остро, режа; 4. намалявам рязко (цени и пр.); съкращавам, режа (рькопис и пр.); 5. шибам, удрям (с камшик); плющя; to ~ o.'s way пробивам си път с удари. [slaesh] n 1. удар със сабя/нож и пр.; 2. разрез, цепка; цепнатина; рана; З. ам. (останали клони и пр. в) сечище; 4. вулг. sl. пикане, изпикаване.

slashing

- ['slaeshi¤] а 1. остър, сатиричен, саркастичен; жесток, безпощаден; 2. шибащ (за дьжд и пр.); З. смел, стремителен; 4. разг. първокласен, отличен; 5. огромен.

slat

- [slaet] n 1. летва; 2. рl aм. sl. ребра; хълбоци, бедра.

slate

- [sleit] n 1. геол. шисти; плоча от шисти; плочник; 2. плоча (за покрuв); З. плоча (за писанe); 4. ам. предварителен списък на кандидати; 5. тъмносив цвят; ~ black черен (цвят) с лилав оттенък; ~ blue сивосин (цвят); clean ~ чисто досие; to start with a clean ~ , to wipe the ~ clean започвам отново (cлед като ми ca простени стари прегрешения), обръщам нова страница. [sleit] v 1. покривам (покрив) с плочи; 2. ам. определям за кандидат, включвам в списък/мероприятие. [sleit] v разг. критикувам остро, съдирам, чеша; ругая, наругавам.

slate-pencil

- ['sleitpensl] n калем (зa писaне).

slather

- ['sla:ъ] n обик. рl ам. голямо количество, куп, маса. ['sla:ъ] v aм. рaзг. 1. намазвам дебело/обидно (на); 2. пилея, разпилявам.

slattern

- ['slaetъn] n повлекана, мърла.

slatternly

- ['slaetъnli] a нечист, мръсен; развлечен, небрежен; занемарен, мърляв.

slaty

- ['sleiti] a 1. плочест, шистов; 2. тъмносив.

slaughter

- ['slo:tъ] n 1. клане; колене, изколване; 2. прен. клане, сеч; кръвопролитие, касапница. ['slo:tъ] v 1. коля, заколвам; 2. избивам; изколвам.

slaughterhouse

- ['slo:tъhaus] n 1. кланица, скотобойна; 2. прен. сеч, касапница.

slaughterous

- ['slo:tъrъs] а книж. унищожителен; кръвопролитен; кръвожаден.

slav

- [sla:v] 1. а славянски; 2. п славянин.

slavdom

- ['sla:vdъm] n cлaвянcтвo.

slave

- [sleiv] n роб (и прен.); ~ to/of роб на; S. States ист. южните/робовладелческите щати; ~ trade/traffic търговия с роби. [sleiv] v 1. работя като роб, мъча се; робувам: to ~ (away) at мъча се/трепя се с; 2. ост. заробвам, поробвам; З. ист. търгувам с роби.

slave-born

- ['sleiv,bo:n] а роден в робство.

slave-driver

- ['sleivdraivъ] n 1. ист. надзирател на роби; 2. прен. експлоататор, прекалено взискателен работодател.

slave-holder

- ['sleivhouldъ] n робовладелец.

slave-hunt

- ['sleivhлnt] n гонитба на избягал роб.

slaver

- ['sleivъ] n 1. търговец на роби; 2. кораб, който пренася роби. ['slaevъ] n 1. слюнка; лига; 2. подмазване, подлизурство; З. глупости; лигавщини. ['slaevъ] v 1. лигавя (се), олигавям (се); 2. подмазвам се.

slavery

- ['sleivъri] n 1. робство; робия; in ~ в/под робство; to sell s.o. into ~ продавам някого като роб; 2. тежка/зле платена работа, робия; white ~ търговия с бели робини; (принудителна) проституция.

slavey

- ['sleivi] n разг. слугиня, момиче за всичко.

slavic

- ['sla:vik] ез. 1. a славянски; 2. п групата на славянските езици.

slavish

- ['sleivish] a 1. робски (зa подражание и пр.); 2. угоднически, робски, сервилен.

slavonian

- [slъ'vouniъn] I. а словенски; ост. славянски; II. п 1. словенец; 2. словенски език.

slavonic

- [slъ'vonik] а славянски.

slavophile

- ['sla:voufail] n славянофил.

slaw

- [slo:] n ам. салата от зеле (и coleslaw).

slay

- [slei] v (slew [slu:]; slain [slein] ) 1. убивам; 2. sl. правя силно впечатление на, шашвам, убивам.

sleave

- [sli:v] n ост. тънки (заплетени) нишки. [sli:v] v оправям, размотавам, разплитам.

sleazy

- ['sli:zi] а 1. тънък, слаб (за плат); 2. разг. мръсен, занемарен; З. ам. евтин, прост, долнокачествен (и npeн.).

sled

- [sled] n шейна. [sled] v (-dd-) карам/пренасям с/возя се на/пътувам с шейна.

sledge

- [sledj] n 1. sled ; 2. sledge-hammer. [sledj] sledge-hammer.

sledge-hammer

- ['sledjhaemъ] n 1. тежък ковашки/боен чук; 2. attr тежък (u прен.); съкрушителен; тираничен. ['sledjhaemъ] v удрям (като) с чук; нанасям тежки удари.

sleek

- [sli:k] а 1. лъскав; гладък, пригладен; 2. добре охранен/гледан/облечен; здрав; З. твърде любезен, мазен; хитър. [sli:k] v 1. приглаждам (коса и пр.); 2. успокоявам; изглаждам (неприятности и пр.).

sleep

- [sli:p] n сън; спане; to go to ~ 1) заспивам; 2) изтръпвам (за крайник); to get to ~ успявам да заспя; to get a ~ поспивам; to get a good night's ~ отспивам си добре; to snatch a little ~ подрямвам си; to put to ~ 1) приспивам, слагам да спи; 2) упойвам; убивам безболезнено; to put s.o.'s suspicions to ~ разсейвам/приспивам нечии съмнения/подозрения; to send to ~ приспивам, карам/ правя да заспи; to read/cry o.s. to ~ чета/плача, докато заспя; to have o.'s ~ out отспивам си, наспивам се; to come out of o.'s ~ събуждам се; to be overcome with ~ оборва ме сън; not to lose any ~ about/over s.th. не се безпокоя/тревожа за нещо; the last ~ , the ~ that knows no waking, the ~ of death смъртта, вечният сън. [sli:p] v (slept [slept]) 1. спя; заспал съм; to ~ like a log/top спя дълбоко/непробудно/като заклан; to ~ the sleep of the just/righteous спя блажено, спя като праведник; to ~ with one eye open спя много леко/ като заек; his bed has not been slept in креватът му e оправен, не e спал в кревата си; 2. нощувам, пренощувам; З. имам легла за (даден брой гости), побирам (за нощуване); 4. спя (за пумпал); 5. тих/спокоен съм (за море); 6. прен. спя, бездействувам; sleep around разг. спя с кого да e, имам/правя любов с този-онзи; sleep away 1) проспивам; 2) отървавам се/освобождавам се от (неприятност и пр.), като поспя/ преспя; sleep in 1) спя там, където работя; 2) ам. успивам се; sleep off sleep away 2); sleep on l) продължавам да спя, не се събуждам; 2) to ~ on s.th., to ~ on it преспивам, преди да взема решение; sleep out не спя там, където работя; sleep through проспивам; не се събуждам от (звьнец, сигнал за тревога и пр.); sleep together/with евф. спя с (имам полови отношения).

sleep-walker

- ['sli:pwo:kъ] n сомнамбул.

sleeper

- ['sli:pъ] n 1. спящ човек; to be a light/heavy ~ спя леко/тежко; 2. разг. (легло/кушетка в) спален вагон; З. ам. жп. траверса; 4. нещо, което неочаквано има успех (за пиеса, стока и пр.); 5. често рl детска пижама ританка; 6. животно в зимен сън/летаргия.

sleeping sickness

- ['sli:pi¤siknis] n сънна болеcт.

sleeping-bag

- ['sli:pi¤baeg] n спален чувал.

sleeping-car

- ['sli:pi¤ka:] n спален вагон.

sleeping-draught

- ['sli:pi¤dra:ft] n приспивателно/сънотворно лекарство.

sleepless

- ['sli:plis] а 1. безсънен; 2. неспокоен; З. буден (и прен.).

sleepy

- ['sli:pi] а 1. сънен, сънлив; 2. заспал, тих (за селище); З. прен. заспал, ненаблюдателен; 4. ленив; 5. приспивен.

sleepyhead

- ['sli:pihed] n сънливко, сънльо.

sleet

- [sli:t] n 1. суграшица; лапавица; киша; 2. ам. (тънък) лед. [sli:t] v: it is ~ing вали/пада суграшица.

sleety

- ['sli:ti] a 1. кишав; 2. ам. заледен.

sleeve

- [sli:v] n 1. ръкав; 2. калъф на грамофонна плоча; З. windsleeve; 4. тех. втулка; гилза; тръба; муфа; шибърен кран; преходен конус; нипел; щуцер; цилиндър; барабан (на микрометьр); кожух (на сьединител); to have s.th. up o.'s ~ имам нещо предвид, наумил съм си/кроя нещо; to laugh up o.'s ~ подсмивам се под мустак/тайно.

sleeveless

- ['sli:vlis] а без ръкави.

sleigh

- [slei] sled.

sleight

- [slait] n ост. ловкост, умение, изкуство; трик.

sleight-of-hand

- ['slaitъvhaend] n жонгльорство, фокусничество, ловкост (и прен.); ловка измама.

slender

- ['slendъ] а 1. тънък, слаб; строен; 2. нежен, крехък, деликатен; З. недостатъчен, оскъден (за доход и пр.); 4. слаб (за надежда, познанство); необоснован, неоснователен, слаб (за довод и пр.).

slenderize

- ['slendъraiz] v правя/ставам по-слаб, изтънявам.

slept

- [] вж. sleep.

sleuth

- [slu:Ґ] n 1. копой; хрътка (и ~ hound); 2. разг. детектив, таен агент, копой.

slew

- [] вж. slay. [slu:] v ам. обръщам (се) (и с round). [slu:] n ам. тресавище; плитчина.

slice

- [slais] n 1. парче, резен, филия; 2. дял, част, пай; ~ of good luck късмет; З. широк плосък нож/лопатка (за обрьщане, сервиране), шпатула; 4. сп. сечена топка, удар настрана; ~ of life реалистично изображение на всекидневието; частица живот. [slais] v 1. режа, нарязвам; разрязвам (и с up); 2. разделям, разпределям; З. поря (вьлни, вьздух); 4. сп. сека (топка и пр.); 5. to ~ off отрязвам, отсичам; 6. обръщам/вземам с шпатула/лопатка.

slick

- [slik] а рaзг. 1. гладък; хлъзгав; 2. ловък, изкусен; З. повърхностен; повърхностно привлекателен, лек (за автор, cписание и пр.); повърхностно убедителен; 4. ам. sl. отличен, екстра. [slik] v изглаждам, приглаждам, оглаждам; намазвам (с брилянтин и пр.); to ~ o.s. (up) подокарвам се. [slik] n 1. разлят бензин/нефт и пр.; хлъзгаво място (на пьт); 2. ам. разг. луксозно/лъскаво списание. [slik] adv 1. право, направо, точно; 2. гладко, плавно; З. ловко, умело.

slicker

- ['slikъ] n ам. 1. мушама, дъждобран; 2. разг. хитрец, измамник; З. sl. елегантен/обигран гражданин.

slide

- [slaid] v (slid [slid]; slid(den)) 1. плъзгам (се), хлъзгам (се), пързалям (се); 2. мушвам (се), пъхам (се) (незабелязано) (in, into, out, out of, away); минавам незабелязано/постепенно (за време); З. прен. подхлъзвам се, прегрешавам (и to ~ into sin); to ~ into a bad habit постепенно/неусетно придобивам лош навик; 4. прен. развивам се по естествения си път/без намеса; let it ~ ! остави! не обръщай внимание! карай да върви! to let things ~ оставям нещата на самотек, пускам му края, проявявам безгрижие/небрежност; 5. муз. свиря/пея легато; 6. to ~ over прен. едва засягам, заобикалям (вьпрос и np.). [slaid] n 1. плъзгане, хлъзгане, пързаляне; 2. пързалка; З. наклонена плоскост; стръмнина; улей (за спускане на трупu и пр.); 4. плъзгач; 5. тех. шибър; 6. свличане на земен пласт; лавина; геол. разлом, разсед; 7. ик. пълзяща скала (и sliding scale); 8. диапозитив; касета; 9. предметно стъкло (за микроскоп); 10. шейна; 11. муз. легато; портаменто; 12. фиба за коса; 13. инструмент от типа на тромпета; движещата се част на такъв инструмент; 14. sliding seat.

slide fastener

- ['slaid,fa:snъ] n aм. цип.

slide-rule

- ['slaidru:l] n логаритмична/сметачна линийка.

sliding seat

- ['slaidi¤,si:t] n подвижна седалка (в гребна лодка).

slight

- [slait] a 1. тънък, слаб; 2. крехък; чуплив; З. малък, незначителен, лек, слаб; not the ~est doubt/hope ни най-малко съмнение/надежда; to some ~ extent малко нещо, до/в известна стелен; not in the ~est (degree) ни най-малко; 4. повърхностен, незначителен (за писател, постижение, наблюдение и пр.). [slait] v 1. обиждам; пренебрегвам, не зачитам; 2. ам. върша/свършвам как да е. [slait] n обида; незачитане, пренебрежение; to put a ~ on s.o. обиждам някого, проявявам пренебрежение/незачитане към някого.

slim

- [slim] а 1. тънък, строен; 2. слаб, долнокачествен; З. разг. малък, недостатъчен, оскъден; ~ chance/hope слаба възможност/надежда; ~ evidence оскъдни/съвсем недостатъчни доказателства; 4. хитър; безскрупулен. [slim] v (-mm-) 1. отслабвам; пазя диета за отслабване; 2. правя да отслабне/да изглежда слаб; ~ming exercises упражнения за отслабване; ~ming clothes дрехи, в които човек изглежда по-слаб.

slime

- [slaim] n 1. тиня, лепкава кал, талог; 2. слуз, слиз, лигавина; З. прен. тиня, кал; 4. подлизурство. [slaim] v 1. покривам със слуз; 2. изчиствам от слуз (рибa и пр.).

slimy

- ['slaimi] а 1. лигав, слизест; 2. тинест, кален; З. прен. мазен, гаден, сервилен (и ~-tongued).

sling

- [sli¤] n 1. прашка, ластик; 2. клуп; превръзка през рамо; З. тех. товароподемна примка; такелажна верига; 4. хвърляне (с прашка). [sli¤] v (slung [slл¤]) 1. хвърлям (с прашка); мятам; to ~ over o.'s shoulder мятам на рамо, нарамвам; to ~ s.o. out изхвърлям някого; 2. провесвам; закачвам (люлка и пр.); З. повдигам с ремък/въже; to ~ ink разг. пиша, писателcтвувам. [sli¤] n ам. уиски/джин/коняк/ром със сода, захар, лимон и пр.

slingshot

- ['sli¤shot] n прашка с дървен чатал.

slink

- [sli¤k] v (slunk [slл¤k]) 1. промъквам се, прокрадвам се (обик. с in, out, off, away); дебна (about); 2. помятам, раждам преждевременно (за животно). [sli¤k] n пометнато/недоносено животно.

slinky

- ['sli¤ki] а 1. дебнещ; 2. sl. очертаващ фигурата (за дреха).

slip

- [slip] v (-pp-) 1. хлъзгам (се), подхлъзвам (се); 2. пъхвам (се), шмугвам (се), промъквам (се); вмъквам (се) (away, out, past, by, in, into, through); to ~ into o.'s clothes навличам/обличам набързо дрехите си; to ~ out of o.'s clothes събличам се бързо; З. нося се, плъзгам се (плавно); 4. изплъзвам се (и прен.); s.th. ~s through my fingers нещо се изплъзва из пръстите ми (и прен.); to let s.th. ~ 1) изпускам/изтървавам нещо (и прен.); 2) изпускам се, издавам неволно нещо; 5. изплъзвам се от (и прен.); измъквам се/освобождавам се от; your name has ~ped my memory името ви се e изплъзнало от паметта ми; to ~ s.o.'s notice/attention оставам незабелязан от някого; the dog has ~ped its collar кучето се e измъкнало/освободило от нашийника си; to ~ o.'s skin хвърлям кожата си (за змия); 6. правя неволна грешка; изтървавам се; промъквам се случайно (за грешка); изпускам (при четене, плетене и np.); 7. пускам (стрела, котва); 8. пускам, освобождавам (куче и пр.); откачам (вагон); 9. помятам (за животно); 10. развързвам се, не държа (за вьзел); 11. изкълчвам, навехвам; slip along нося се/движа се плавно; slip away 1) измъквам (се) незабелязано; изплъзвам се, отивам си; изчезвам (и прен.); 2) минавам неусетно (за време); slip back прен. връщам се назад; влизам пак в духа на (into); slip by 1) минавам неусетно (за време); 2) промъквам се; to let ~ by пропускам (вьзможност и пр.); slip down 1) падам, хлъзгам се; свличам се; 2) лесно се пия/гълтам; slip in/into 1) промъквам се, вмъквам се (в); 2) прен. вмъквам (между другото); подмятам; З) обличам, навличам (дреха); slip off 1) измъквам се; изплъзвам се; 2) събличам, свалям, изхлузвам (дреха и пр.); slip on обличам, навличам, нахлузвам; slip out 1) изплъзвам се, измъквам се; 2) разчувам се; slip over ам. пробутвам (някому някаква работа); измамвам, мятам; slip through промъквам (се) (през) (и прен.); slip up разг. сбърквам, правя грешка. [slip] n 1. подхлъзване, хлъзгане; 2. неволна грешка; опущение, пропуск; гаф; ~ of the tongue/pen грешка на езика/перото; З. спадане, намаление; 4. парче, къс; ивица; ~ of wood треска, дъсчица; ~ of paper листче; ~ of a garden градинка; 5. печ. шпалта; 6. младо момче/момиче (обик. ~ of a boy/girl); 7. издънка, фиданка; калем (за присаждане); 8. дамски комбинезон; 9. рl плувки (и bathing-~s); 10. калъф (за вьглавница); 11. тех. буксуване; 12. мор. хелинг; 13. геол. преместване при разсед; 14. нашийник (на куче); 15. клипс; 16. рядка смес от глина, боя и вода (в грьнчарството); 17. скеля, кей.

slip-carriage

- ['slipkaeridj] n жп. вагон, който се откача без спиране на влака.

slip-coach

- ['slipkoutsh] slip-carriage.

slip-cover

- ['slipkлvъ] n 1. калъф (за мебел); 2. обложка (на книга).

slip-knot

- ['slipnot] n 1. хлабав възел; 2. примка на връв.

slip-on

- ['slipon] 1. а който се облича през главата; който не се закопчава, без връзки/копчета; 2. п пуловер; дамски ластичен колан.

slip-road

- ['sliproud] n страничен/местен път.

slip-sole

- ['slipsoul] n 1. стелка, подложка; 2. вардало.

slip-up

- ['slipлp] n разг. грешка; опущение; неуспех.

slipcase

- ['slipkeis] n картонен калъф за книга.

slipper

- ['slipъ] n 1. пантоф, чехъл; 2. тех. челюст на спирачка; плъзгач, кръстоглав. ['slipъ] v разг. натупвам с чехъл.

slippery

- ['slipъri] а 1. плъзгав, хлъзгав; 2. прен. опасен, деликатен; to be on a ~ slope тръгнал съм по опасен път; З. прен. ненадежден, несигурен; непостоянен; хитър, безскрупулен.

slippy

- ['slipi] а разг. 1. slippery; 2. бърз, чевръст; to be/look ~ бързам.

slipshod

- ['slipshod] a 1. обут с чехли/със стари обувки; 2. размъкнат, нечист, мърляв; З. небрежен, немарлив.

slipslop

- ['slipslop] I. a 1. slipshod З.; 2. слаб (за питие); II. п 1. слабо питие; прен. помия; 2. глупаво/сантиментално говорене/писане, плещене.

slipstream

- ['slipstri:m] n ав. попътна струя.

slipway

- ['slipwei] n мор. хелинг.

slit

- [slit] v (slit) разрязвам; цепя (се), разцепвам (се); разсичам; ~ trench воен. малък окоп. [slit] n 1. разрез; цепнатина, цепка; (тесен) отвор; шлиц; 2. воен. визьор.

slither

- ['sliъ] v хлъзгам (се), плъзгам (се).

slithery

- ['sliъri] а хлъзгав, плъзгав.

sliver

- ['slivъ] n 1. треска, тресчица; отломък; тънкорезенче; 2. вълмо, снопче; къделя. ['slivъ] v 1. цепя (дьрво), цепя (се), отцепвам (се), отчупвам (се); 2. образувам/правя вълмо.

slob

- [slob] n 1. тиня; кал; 2. sl. лош работник, мърляч; З. sl. простак, глупак.

slobber

- ['slobъ] v 1.= slaved 1.; 2. прен. лигавя сe, сантименталнича (over); З. прен. оплесквам. ['slobъ] n 1. slaver 1.; 2. прен. лигавене.

slobbery

- ['slobъri] а 1. лигав; 2. немарлив, небрежен, мърляв.

sloe

- [slou] n бот. трънка (Primus spinosa).

sloe-eyed

- ['slou,aid] а с тъмни бадемови очи.

slog

- [slog] v (-gg-) 1. удрям, блъскам, бъхтя; 2. бия път; влача се; З. прен. бъхтя се; to ~ away at o.'s work бъхтя се, трепя се. [slog] n 1. силен удар; 2. тежък/упорит труд, бачкане; З. тежък път/ходене.

slogan

- ['slougъn] n 1. лозунг; 2. боен зов.

sloganeer

- [,slougъ'niъ] n ам. лозунгаджия.

slogger

- ['slogъ] n 1. играч (на крикет), който има силен удар; 2. упорит работник, бачкач.

sloop

- [slu:p] n 1. едномачтов платноход; 2. ист. малък военен кораб (и ~ of war).

slop

- [slop] n 1. локва, кал; разлята течност; 2. pl течна храна (за болни и пр.); З. pl помия (и прен.); 4. рl екскременти, изпражнения; 5. прен. лигавщини, излияния. [slop] v (-pp-) изплисквам (се), разливам (се) (over на, по); slop about/around 1) плискам се (за течност); 2) шляпам (в кал и пр.); З) разг. мотая се, моткам се; slop out 1) разливам се; изплисквам се; 2) изпразвам кофи с помия/изпражнения (в затвор и np.); slop over 1) преливам (cе), изливам (се) (into в); изплисквам се; 2) прен. лигавя се с, глезя (дете и пр.). [slop] n 1. работен комбинезон; широка връхна дреха; 2. рl. евтини готови дрехи; З. рl мор. моряшки дрехи/постелки/завивки; ~ chest сандък на моряк. [slop] n sl. полицай, фанте.

slop basin

- ['slopbeisn] n купичка за изсипване на утайка от чаени/кафени чаши.

slop pail

- ['slop,peil] n помийна кофа.

slop-shop

- ['slopshop] n магазин за (евтини) готови дрехи.

slope

- [sloup] n наклон; наклоненост; полегатост; склон, скат; откос; ~ of a curve мат. кривина; ~ up нанагорнище; ~ down нанадолнище; rifles at the ~ воен. пушки на рамо; to do a ~ slope. [sloup] v 1. наклонявам (се), навеждам (се); спускам (се); to ~ up издигам се, възвишавам се (за терен и пр.); to ~ down накланям се, спускам се надолу; to ~ forward/backward наклонен съм надясно/наляво (за почерк); to ~ arms воен. слагам пушки на рамо; 2. sl. измъквам се, офейквам (и с off).

sloppy

- ['slopi] a 1. кален, покрит с локви; мокър (от разлята течност - за маса, под); 2. течен, воден; като помия (за храна); З. разг. небрежен, немарлив; to be a ~ dresser обличам се/нося се развлечено; 4. разг. сладникаво/блудкаво сантиментален.

slopwork

- ['slopwъ:k] n 1. произвоство на евтини готови дрехи; 2. немарлива/долнокачествена работа.

slosh

- [slosh] n 1. slush 1.; 2. sl. силен удар; З. (малко) количество течност; 4. плискане, плисък; 5. разг. слаба/разредена напитка; 6. sl. сладникава сантименталност. [slosh] v 1. плискам; изплисквам, разливам; 2. цапам, шляпам (вьв вода и пр.) (и с about); З. намокрям; напръсквам; 4. sl. цапардосвам.

slot

- [slot] n 1. прорез; разрез; пролука; цепнатина, цепка; 2. дълбей, жлеб; З. определено/подходящо място (в програма, йерархия и пр.). [slot] v (-tt-) 1. правя разрез/цепка/дълбей/жлеб в; 2. слагам в цепка (монета и пр.); З. намирам/определям подходящо място за; to ~ graduates into jobs намирам работа за/разпределям завършили университет. [slot] n следа, диря (на диво животно). [slot] v (-tt-) проследявам (дивеч).

slot-machine

- ['slotmъshi:n] a монетен автомат.

sloth

- [slouҐ] n 1. мързел, леност; 2. зоол. ленивец (сем. Bradypodidae).

slothful

- ['slouҐful] а ленив, мързелив; муден.

slouch

- [slautsh] v 1. ходя/седя/стоя отпуснато; отпускам, прегьрбвам (рамене и пр.); 2. мъкна се, влача се (и с abouts around); З. смъквам (периферия на шапка); вися надолу (за периферия). [slautsh] n 1. отпуснатост; приведена/отпусната походка; прегърбена стойка; to walk with a ~ влача си краката; 2. sl. небрежен работник, мърляч; небрежна работа; to be no ~ at бива ме в; it's no ~ of a place хубаво място; З. slouch-hat.

slouch-hat

- ['slautshhaet] n широкопола мека шапка.

sloucher

- ['slautshъ] n туткавец, мързелан; мърляч.

slough

- [slau] n 1. блато, тресавище, мочур(ище); 2. прен. блато; ~ of despond пълно отчаяние. [slлf] n 1. стара/хвърлена кожа на змия; изпадали пера/косми/люспи; струпей; мъртва тъкан; 2. изоставен навик. [slлf] v 1. сменям (се), променям (се) (за кожа, пера и пр.) (и с off); 2. лющя се, обелвам се (и с off); З. отказвам се от (навик и пр.) (и с off); 4. карmu изхвърлям, чистя.

sloughy

- ['slaui] а блатист, мочурлив. ['slлfi] а на/като струпей.

slovak

- ['slouvaek] a 1. словак; 2. attr словашки.

sloven

- [slлvn] n повлекан, немарливец.

slovene

- ['slouvi:n] n словенец.

slovenian

- [slou'vi:njъn] Slavonian.

slovenly

- ['slлvnli] а небрежен, немарлив, мърляв; done in a ~ way направен надве-натри/през куп за грош, претупан.

slow

- [slou] а 1. бавен; забавен; муден; тежък; ~ heart мед. брадикардия; to be ~ to start/in starting не бързам да започна/тръгна; to be ~ to anger не се ядосвам лесно, не съм сприхав; to be ~ in arriving/coming закъснявам; he is not ~ to defend himself той реагира бързо в своя защита; in ~ motion със забавено темпо; ~ and/but sure бавен, но сигурен; ~ and steady wins the race който върви полека, отива далеко, бавно, но сигурно; ~ goods жп. стоки/товар с малка бързина; 2. тих, слаб (за огьн); З. който изостава/е изостанал (за часовник); 4. несъобразителен; прен. бавен; тъп; he's frightfully ~ той много бавно загрява; ~ child бавноразвиващо се дете; 5. тьрг. слаб, в застой; слабо търсен (за стока) (и ~ moving); 6. скучен, вял, безинтересен; прен. заспал; изостанал (и за град). [slou] v забавям (се), намалявам скоростта/темпото (up, down, off). [slou] adv бавно; to go ~ 1) карам бавно; 2) забавям темпото (за да си отпочина); З) внимавам; 4) работя бавно в знак на протест; to go ~ with пестя, икономисвам.

slow match

- ['slou,maetsh] n бикфордов шнур.

slow-down

- ['sloudaun] n 1. забавяне; 2. умишлено забавяне на производството (вид стачка).

slow-motion

- ['sloumoushn] а с/на бавни обороти.

slow-witted

- ['slou,witid] а глуповат, тъп, бавно загряващ.

slow-worm

- ['slouwъ:m] n зоол. слепок (Anguis fragilis).

slowcoach

- ['sloukoutsh] n 1. бавен/муден човек; 2. бавно загряващ човек; тежка гемия; З. назадничав/старомоден човек.

slowpoke

- ['sloupouk] ам. slowcoach.

slubber

- ['slлbъ] v 1. омърсявам, оцапвам; 2. прен. претупвам, свършвам през куп за грош.

sludge

- [slлdj] n 1. киша, лапавица; 2. утайка, мътилка; шлам; З. тънък плаващ лед.

sludgy

- ['slлdji] а тинест, кален; мътен.

slue

- [] slew. [] ам. slough.

slug

- [slлg] n 1. зоол. плужек, гол охлюв (сем. Limacidae); 2. мързелан, дембел; З. бавнодвижещо се превозно средство. [slлg] v (-gg-) 1. движа се бавно, мъкна се; 2. забавям; З. бездействувам, мързелувам. [slлg] n 1. (грубо излят) куршум; сачма; 2. метал. полуизпечена/полуизпържена руда; заготовка; З. печ. реглета; линотипен ред; 4. ам. (фалшив) жетон (за монетен автомат); 5. физ. слъг (единица за маса). [slлg] slog. [slлg] n ам. 1. тежък удар (с юмрук); 2. чашка силно питие.

slug-abed

- ['slлgъbed] n мързелан, човек, който обича да се излежава.

slugfest

- ['slлgfest] n ам. шумна кавга/бой.

sluggard

- ['slлgъd] n ленивец, мързеливец, мързелан.

sluggish

- ['slлgish] а 1. бавен, муден; бавнотечащ; 2. мързелив, ленив; бездеен; бавно действуващ; З. тьрг. слаб, в застой.

sluice

- [slu:s] n 1. шлюз; бент, яз; врата на док/шлюз; водозащитна преграда; 2. водовод, преливник; тръбен водоизпускател; З. мин. улей/корито за промиване на злато/руда; 4. разг. изплакване, измиване, промиване. [slu:s] v 1. отварям шлюз; отвеждам (вода); 2. мин. промивам в улей/корито; З. тека, изтичам (и с out); 4. заливам, обливам; промивам, измивам със силна струя.

sluice-gate

- ['slu:sgeit] n шлюзова врата; пропускателен отвор.

slum

- [slлm] n 1. беден/пренаселен квартал; 2. овехтяла порутена къща; ~ clearance (кампания за) събаряне на къщи в бедняшки квартали и преместване на жителите им при по-добри условия. [slлm] v (-mm-) 1. обикалям бедните квартали с благотворителна цел/от любопитство (и to go ~ming); 2. разг. живея бедняшки.

slumber

- ['slлmbъ] n поет. (лек) сън (често pl); покой. ['slлmbъ] v 1. спя (спокойно/леко); to ~ away проспивам; 2. бездействувам; прен. дремя, спя.

slumberous

- ['slлmbrъs] а сънлив, дремлив; задрямал; приспивен.

slumgullion

- ['slлmgлliъn] n чорба от месо и зеленчуци.

slummy

- ['slлmi] а бедняшки.

slump

- [slлmp] n 1. ик. рязко спадане (на цени и пр.); икономически спад/криза; 2. (период на) загуби (в спорта и пр.); спаднал интерес; З. слягане/свличане на почвата; 4. приведена/прегърбена стойка. [slлmp] v 1. (с)падам рязко (за цени, интерес, качество и пр.); 2. слягам се, свличам се (за почва); З. отпускам се, падам, стоварвам се (into a chair на стол, to the ground/floor на земята) (и с down); 4. ходя приведен/прегьрбен; 5. прен. провалям се.

slung

- [] вж. sling.

slunk

- [] вж. slink.

slur

- [slъ:] v (-rr-) 1. сливам (звукове, букви, думи - при говорене, писане, четене); говоря/отпечатвам неясно; 2. муз. изпълнявам легато; З. ост. петня, опетнявам; клеветя; омаловажавам; 4. to ~ over прен. замазвам, заличавам, заглаждам; премълчавам, отминавам (грешки, различия и пр.); 5. ам. прен. претупвам, свършвам как да е. [slъ:] n 1. клевета, обида; петно; злостна забележка, инсинуация; to cast a ~ on петня, опетнявам; to keep o/s reputation free from (all) ~s пазя репутацията си чиста/неопетнена; 2. муз. легато; З. слят/неясен изговор; 4. печ. неясно отпечатване, зацапване, зацапан текст.

slurp

- [slъ:p] v мляскам; сърбам (шумно).

slurry

- ['slлri] n 1. рядък цимент/глина/кал; глинена каша; циментово тесто; 2. суспензия (на ситни вьглища).

slush

- [slлsh] n 1. киша, лапавица; (рядка) кал; 2. сантиментална измислица; глупава/евтина сантименталност; глупости; З. смазка против ръждясване; 4. мор. отпадъци от сланина/мас. [slлsh] v 1. изцапвам, изкалвам; цапам в кал/лапавица; 2. обливам, заливам; плискам; З. изпълвам (фуги) с хоросан; 4. тех. смазвам.

slush fund

- ['slлsh,fлnd] n ам. пари за подкупи (при избори и пр.).

slushy

- ['slлshi] а 1. кишав, кален; 2. сладникаво сантиментален, лигав.

slut

- [slлt] n 1. повлекана; 2. уличница; З. ост. шег. момиче; 4. кучка.

sluttish

- ['slлtish] а развлечен, небрежен, мръсен (за жена).

sly

- [slai] а 1. хитър, лукав, потаен; on the ~ (по)тайно, крадешком; 2. закачлив, дяволит; многозначителен, ироничен.

slyboots

- ['slaibu:ts] n pl с гл. в sing разг. шег. хитрец.

slype

- [slaip] n пасаж, галерия (в катедрала).

smack

- [smaek] n 1. плесница; шляпване; 2. мляскане, млясване (и ~ of the lips); шумна целувка; to give s.o. a hearty ~ целувам някого сърдечно и шумно; З. плющене (на камшик); удар; to get a ~ in the eye/face разг. претърпявам неуспех/разочарование; to have a ~ at s.th. разг. опитвам се да направя нещо. [smaek] v 1. пляскам, плясвам, шляпвам; 2. мляскам, млясвам; to ~ o.'s lips 1) мляскам; 2) прен. облизвам се; З. разг. целувам шумно, млясвам; 4. плющя (с) (камшик и пр.). [smaek] adv право; ~ in the middle право в средата. [smaek] n 1. вкус, миризма, мирис (of на); 2. мъничко, нещичко, следа; to have a ~ of obstinacy/recklessness in o.'s character падам (си) малко упорит/безразсъден, имам известна доза упоритост/безразсъдство. [smaek] v 1. имам вкус/миризма/примес, намирисвам (of); 2. прен. приличам, напомням, намирисвам; opinions that ~ of heresy малко еретични мнения. [smaek] n малка рибарска платноходка.

smack-dab

- ['smaekdaeb] ам. разг. smack.

smacker

- ['smaekъ] n разг. 1. звучна целувка; 2. силен/ звучен удар; З. една лира стерлинга; един долар.

smacking

- ['smaeki¤] а 1. звучен, шумен; 2. силен (за вятьр).

small

- [smo:l] а 1. малък, неголям; дребен; ситен; the ~ hours малките часове, часовете след полунощ; ~ capitals/разг. caps печ. капители; ~ craft лодка; ~ waist тънка талия; the ~ screen малкият екран, телевизията; 2. дребен, малък, незначителен; ~ shopkeeper/farmer дребен търговец/земеделец; ~ talk банален/дребен/светски разговор; З. скромен (и за произход); in a ~ way скромно, в малък мащаб; безпретенциозно; 4. почти никакъв; to have ~ cause for почти нямам причина/повод за; and ~ wonder и нищо чудно; to pay ~ attention to не обръщам почти никакво внимание на; no ~ немалък, доста голям; he has ~ Latin почти не знае латински; 5. дребнав; прен. дребен; ограничен; 6. слаб, разреден (за питие); ~ beer 1) слаба бира; 2) дребни/празни работи, дреболии; to think no ~ beer of o.s. мисля се за много нещо, имам голямо мнение за себе си; to be ~ beer не съм/не представлявам нищо особено; 7. тих (за глас); to feel ~ чувствувам се засрамен/унижен; to make s.o. feel ~ засрамвам/унижавам някого, смачквам някому фасона. [smo:l] adv дребно, на дребни/малки парчета; ситно; със ситни букви/почерк; to sing ~ разг. прен. пея/запявам друга песен, снемам мерника, ставам поскромен. [smo:l] n 1. най-тясна/тънка част; the ~ of the back кръстът; 2. pl разг. дребни неща (за пране); З. рl първи университетски изпит (в Оксфорд).

small wares

- ['smo:l,wЁъz] n pl галантерия, кинкалерия, пасмантерия.

small-minded

- ['smo:l,maindid] а дребнав, ограничен.

small-scale

- ['smo:lskeil] а в малък мащаб, дребен.

small-sword

- ['smo:lso:d] n шпага, рапира.

small-time

- ['smo:ltaim] а незначителен, дребен, маловажен.

smallage

- ['smo:lidj] n кервиз, целина (Apium graveolens).

smallholder

- ['smo:lhouldъ] n дребен (селски) собственик.

smallholding

- ['smo:lhouldi¤] n дребна(селска) собственост.

smallish

- ['smolish] а възмалък; възнисък; недоcтатьчен.

smallpox

- ['smo:lpoks] n едра шарка, вариола; marked with ~ сипаничав.

smalt

- [smo:lt] n тех. шмалта.

smarm

- [sma:m] v разг. 1. изглаждам, замазвам; намазвам; 2. подмазвам се, лаская.

smarmy

- ['sma:mi] а подмазващ се, мазен.

smart

- [sma:t] а 1. интелигентен, умен; бърз, находчив; остроумен, хитър; безскрупулен; нахакан; ~ dealing/practice безскрупулно деяние/държане; he's a ~ one разг. бива си го; ~ talker човек, който умее да говори/убеждава; ~ alec(k)/alick хитрец; всезнайко; 2. бърз, чевръст, пъргав, енергичен; сръчен; прецизен; look ~ (about it)! you'd better be pretty ~ about it! побързай! не се бави! to make a ~ job of свършвам работа бързо и прецизно; to be ~ in answering винаги имам готов отговор; ~ walk бърз ход; бърза разходка; at a ~ pace бързо, енергично, с бързи крачки; З. спретнат, стегнат; моден; елегантен, шик; светски; to make o.s. ~ обличам се елегантно; the ~ set/society светското общество, хайлайфът; 4. силен (за удар и пр.); тежък, суров (за наказание); 5. смъдящ; 6. значителен, доста голям. [sma:t] v 1. смъди (ме), боли (ме); пари (ми); 2. причинявам смъдене/болка, смъдя; З. прен. боли ме, огорчен съм, страдам; to ~ under an injustice/rebuke измъчвам се от неправда/укор; to ~ with vexation силно съм раздразнен; to ~ for s.th. прен. плащам за нещо, изпащам си; the insult ~s yet обидата още не е забравена. [sma:t] n 1. смъдене, смъдеж; болка; 2. огорчение, болка.

smart-money

- ['sma:tmлni] n 1. юр. обезщетение (особ. твьрде вuсоко); 2. ам. суми, вложени в предприятие въз основа на тайно получени сведения; хора, влагащи такива суми; З. ост. откуп (от военна служба); 4. воен. инвалидна пенсия/помощ.

smart-weed

- ['sma:twi:d] n бот. пача трева, пипериче (Polygonum hydropiper).

smarten

- [sma:tn] v 1. спретвам (се), докарвам (се), оправям (се) (и с up); правя/ставам по-спретнат/по-елегантен; 2. to ~ up ускорявам; оживявам (се); подобрявам, правя по-ефикасен.

smarty

- ['sma:ti] n ам. разг. всезнайко; хитрец; нахакан човек.

smartypants

- ['sma:tipaents] n pl с гл. в sing smarty.

smash

- [smaesh] v 1. счупвам (се), разбивам (cе), строшавам (се) (и с up); смачквам (се), смазвам (се); to ~ in/down a door, to ~ a door open разбивам врата; 2. удрям (се)/блъскам (се) с все сила; удрям, запращам; забивам (топка); З. фалирам, банкрутирам (и с up); 4. унищожавам (противник); smash in 1) вмъквам се/влизам насила; 2) разбивам; пробивам; to ~ s.o.'s face in разбивам мутрата на някого; smash up 1) разбивам, унищожавам; нанасям тежки поражения на; 2) фалирам. [smaesh] n 1. счупване; сблъскване; удар; катастрофа; to hit o.'s head an awful ~ страшно си удрям главата; 2. трясък; З. фалит; to go ~ фалирам; 4. поражение; 5. сп. забиване (на топка); 6. студена алкохолна напитка с подправки; 7. ам. разг. (нещо, което има) голям успех (и ~ hit). [smaesh] adv с трясък; с все сила; to go ~ into блъскам се с все сила в.

smash-up

- ['smaeshлp] n 1. катастрофа (и прен.); 2. фалит; рухване.

smasher

- ['smaeshъ] n 1. нещо изключително; пленителен/чудесен човек, бомба; 2. силен удар.

smashing

- ['smaeshi¤] а 1. тежък, съкрушителен; 2. разг. чудесен, великолепен, екстра.

smatter

- ['smaetъ] v говоря повърхностно; имам повърхностни познания по. ['smaetъ] n повърхностни (по)знания (of по).

smaze

- [smeiz] n дим и мъгла.

smear

- [smiъ] v 1. мажа, намазвам; to ~ oil on, to ~ with oil намазвам с масло; 2. оцапвам (се), нацапвам (се), измърсявам (се); зацапвам (дума при писане и пр.); З. прен. петня, опетнявам, очерням; 4. ам. sl. смазвам (противник). [smiъ] n 1. петно, леке; 2. мед. намазка (и на предметно стькло); З. разг. петно; клевета, опит за оклеветяване.

smear-word

- ['smiъwъ:d] n заклеймяващ/мръсен епитет.

smeary

- ['smiъri] а зацапан, замърсен, мръсен, нечист; лепкав.

smell

- [smel] n 1. миризма, мирис, аромат (of на); to have/take a ~ of s.th. помирисвам нещо; 2. обоняние. [smel] v (smelled, smelt [smelt]) 1. усещам мирис (на); мириша, помирисвам; душа (и с at); подушвам, надушвам; 2. издавам/имам мирис/аромат, мириша (of на); воня, смърдя; З. прен. воня, смърдя, много съмнителен съм; to ~ to high heaven воня (и прен. - за сделка и пр.); smell about/around прен. душа, търся сведения; smell of 1) мириша на, имам аромат/миризма на; 2) прен. намирисвам/приличам на; s.th. ~s of the lamp изглежда, че нещо е изработено с много труд/с много нощни бдения; to ~ of the shop 1) полагам големи усилия да си продам стоката; 2) говоря твърде технически/професионално; smell out 1) подушвам, откривам/намирам с душене; 2) разкривам, откривам (тайна); smell up умирисвам, вмирисвам.

smeller

- ['smelъ] n sl. нос.

smelling-bottle

- ['smeli¤botl] n шишенце с амонячна сол (за вдишване).

smelling-salts

- ['smeli¤so:lts] n pl амонячна сол за вдишване.

smelly

- ['smeli] а вонлив, вонящ, зловонен.

smelt

- [smelt] v топя, стопявам; разтопявам, произвеждам (метал) чрез топене. [smelt] n метал. стопилка; стопен метал. [smelt] n зоол. корюшка (риба) (Osmerus). [smelt] вж. smell.

smile

- [smail] n усмивка; to be all ~s изглеждам много щастлив; много съм любезен, разливам се в усмивки; to give a faint ~ усмихвам се едва-едва. [smail] v 1. усмихвам се (и прен. on, upon); to ~ a bitter smile усмихвам се горчиво; to keep smiling 1) не преставам да се усмихвам; 2) не падам духом при нещастие/неприятност; 2. изразявам с усмивка, усмихвам се в знак на (сьгласие и пр.); to ~ a welcome посрещам/поздравявам с усмивка; to come up smiling разг. бързо се съвземам след неуспех.

smirch

- [smъ:tsh] v 1. омърсявам, изцапвам; 2. петня, опетнявам. [smъ:tsh] n петно (главно прен.).

smirk

- [smъ:k] n самодоволна/глупава/мазна усмивка. [smъ:k] v усмихвам се/хиля се самодоволно/глупаво/ мазно.

smite

- [smait] v (smote [smout]; smitten [smitn]) 1. удрям (се), блъскам (се); a strange sound smote upon our ears странен шум ни блъсна в ушите/достигна до ушите ни; 2. наказвам; поразявам; измъчвам; his conscience/heart smote him съвестта започна да го мъчи/заговори в него; smitten with mad ambition обладан/измъчван от бясна амбиция; smitten with fear обхванат/обладан от страх; to be smitten with remorse разкайвам се, обзет съм от разкаяние; to be smitten with a pretty girl влюбвам се в/лапвам по хубаво момиче; smitten with plague нападнат от чума; smitten with palsy парализиран.

smith

- [smiҐ] n ковач; shoeing ~ налбантин.

smithereens

- ['smiъri:nz] n pl разг. парченца, късчета; to smash to/into ~ строшавам; правя на парчета.

smithery

- ['smiъri] n 1. ковачница; 2. ковашки занаят.

smithy

- ['smii] n ковачница.

smitten

- [] вж. smite.

smock

- [smok] n широка набрана риза/работна дреха/ комбинезон; рубашка. [smok] v 1. набирам, украсявам с набори; 2. обличам в работен комбинезон/рубашка.

smog

- [smog] n черна мъгла; мъгла, примесена с пушек.

smoke

- [smouk] n 1. пушек, дим; 2. пушене, изпушване (на цигара и пр.); to have a ~ изпушвам една цигара и пр.; З. разг. цигара, пура, лула; to go up/end in ~ безрезултатен съм, не давам никакъв резултат; изпарявам се (за надежда и пр.); there is no ~ without fire има си крушка опашка; that's all ~ всичко това e вятър/измислица; like ~ sl. съвсем бързо/лесно; моментално. [smouk] v 1. пуша, димя; 2. пуша (тютюн и пр.); пуша се (за цигара и пр.); no smoking пушенето забранено; З. пуша, опушвам; задимявам; окадявам, одимявам; ~d glass тъмно стъкло; 4. изпущам пара; 5. to ~ out 1)дезинфекцирам (стая и пр.); 2) изгонвам с пушек (оси от гнездо и пр.); З) изкарвам наяве; 6. sl. разярен съм, вдигам пара.

smoke-filled room

- ['smoukfild,rum] n ам. стая (в хотел и пр.) за тайни политически заседания.

smoke-house

- ['smoukhaus] n помещение за опушване на риба и пр.

smoke-jack

- ['smoukdjaek] n механизъм за въртене на шиш.

smoke-screen

- ['smoukskri:n] n димна завеса (и прен.).

smokeless

- ['smouklis] а бездимен.

smoker

- ['smoukъ] n 1. пушач; 2. купе за пушачи; З. приятелска среща на мъже (в клуб и пр.).

smokestack

- ['smoukstaek] n 1. (висок) комин (и на кораб); 2. кюнец.

smoking compartment

- ['smouki¤kъm'pa:tmъnt] n вагон/купе за пушачи.

smoking-mixture

- ['smouki¤mikstshъ] n смес от тютюн за лула.

smoking-room

- ['smouki¤rum] n 1. пушалня; 2. attr нецензурен, неприличен.

smoky

- ['smouki] a 1. димен; задимен, запушен, опушен; пушещ, димящ; замъглен; 2. тъмносив.

smolder

- [] ам. smoulder.

smooth

- [smu:] a 1. гладък, равен (и за стих, глас); 2. плавен, спокоен (за движения, полет и пр.); прен. спокоен, гладък, лесен; to make things ~ for s.o. улеснявам някого; to get into ~ water измъквам се/излизам от затруднение; the way is ~ now cera e вече лесно; З. спокоен, уравновесен (за нрав); 4. любезен; лицемерен, хитър; ласкателен; ~ words любезности; преструвки; 5. нестипчив, нетръпчив, пивък. [smu:] v 1. изглаждам, оглаждам, приглаждам; разглаждам (out, down, over, away); 2. to ~ down успокоявам се (за море и пр.); З. изглаждам (фраза и пр.); успокоявам (се) (и с down); улеснявам; изглаждам, премахвам, смекчавам (трудности, различия) (away, over); to ~ s.o.'s path улеснявам (пътя на) някого; 4. тех. лъскам, полирам, шлифовам; изглаждам.

smooth-bore

- ['smu:bo:] а. п гладкоцевна (пушка).

smooth-faced

- ['smu:,feist] a 1. (о)бръснат; 2. голобрад; младолик; З. любезен; лицемерен, хитър.

smooth-spoken

- ['smu:,spoukъn] smoothfaced З.

smooth-tongued

- ['smu:,tл¤d] smooth-spoken.

smorgasbord

- ['smъ:gъsbo:d] n швед. 1. бюфет с различни opдьоври и пр.; 2. прен. смесица, миш-маш.

smote

- [] вж. smite.

smother

- ['smлъ] v 1. задушавам (се); душа (се); 2. потушавам, угасявам (огьн); З. прен. сдържам, удържам; обуздавам, овладявам (смях, чувство); 4. отрупвам, обгръщам, обсипвам; to ~ with kisses/kindness обсипвам с целувки/любезност; to be ~ed in/with dust цял съм обсипан/покрит с прах; задушавам се от прах; 5. готв. задушавам; 6. to ~ up потулвам (скандал и пр.). ['smлъ] n гъст облак дим/прах.

smoulder

- ['smouldъ] v 1. тлея; пуша; 2. прен. тая се; ~ing hatred затаена/скрита омраза. ['smouldъ] n тлеене; тлеещ огън.

smudge

- [smлdj] v 1. зацапвам (се); 2. изгонвам с пушек (насекоми); З. прен. опетнявам. [smлdj] n 1. петно (и прен.); зацапано място (при писане, печатане); 2. ам. огън, който пуши силно (за изгонване на насекоми); пушек от такъв огън.

smudgy

- ['smлdji] а 1. оцапан, зацапан; 2. опетнен.

smug

- [smлg] а самодоволен.

smuggle

- [smлgl] v контрабандирам, вмъквам контрабанда, внасям тайно (into); изнасям тайно (out of); to ~ away скривам, укривам.

smuggler

- ['smлglъ] n контрабандист; кораб, който пренася контрабанда.

smut

- [smлt] n 1. сажда; петно от сажди; 2. бот. плесен, главня (по житата); З. мръсни/нецензурни думи, цинизми. [smлt] v (-tt-) 1. изцапвам (се) със сажди; опушвам; 2. заразявам (се) от главня (за жито); З. опетнявам, осквернявам.

smutty

- ['smлti] а 1. оцапан (със сажди); очернен; 2. заразен от главня (за жито); З. неприличен, мръсен, циничен.

snack

- [snaek] n 1. закуска, леко ядене, похапване; 2. дял, част. [snaek] v похапвам леко, закусвам.

snackbar

- ['snaekba:] n закусвалня.

snaffle

- [snaefl] n вид юздечка; to ride s.o. on the ~ отнасям се меко/внимателно към някого. [snaefl] v 1. слагам юздечка на; 2. sl. отмъквам, задигам, свивам.

snafu

- [snae'fu:] а ам. sl. объркан, хаотичен, в безпорядък. [snae'fu:] n ам. sl. бъркотия, хаос; грешка, гаф.

snag

- [snaeg] n 1. опасно стърчащ дънер/клон/камък/зъбер (и под водата); 2. корен от счупен зъб; стърчащ зъб; З. малко разклонение на еленов рог; 4. прен. непредвидено/неочаквано препятствие/пречка; to come upon/strike a ~ срещам неочаквано затруднение; there is a ~ in it somewhere има някаква скрита пречка; without a ~ без всякаква спънка/трудност, съвсем гладко. [snaeg] v (-gg-) 1. блъскам се/закачам се на дънер/клон/ камък/зъбер; повреждам се/пробивам се/скъсвам се при блъскане/закачане; 2. чистя/прочиствам от (скрити) дънери/клони и пр.; З. спъвам, попречвам на; 4. ам. хващам, залавям, пипвам; успявам да получа/докопам.

snagged

- [snaegd] а 1. пълен с дънери (за речно дьно); 2. възлест, чепат; З. стърчащ.

snaggle-tooth

- ['snaegltu:Ґ] n (pl -teeth [-ti:Ґ] ) стърчащ/счупен зъб.

snaggy

- ['snaegi]= snagged.

snail

- [sneil] n 1. охлюв (ам. и гол); at a ~'s pace/ ост. gallop като охлюв/костенурка, много бавно; 2. бавен, муден човек.

snake

- [sneik] n змия (и прен.); ~ in the grass скрита опасност; скрит враг; ~ in o.'s bosom черен неблагодарник, изменник; to see ~s имам делириум тременс. [sneik] v 1. вия се/извивам се/пълзя като змия; 2. влача (трупи).

snake fence

- ['sneik,fens] n ам. зигзагообразна ограда.

snake-charmer

- ['sneiktsha:mъ] n змиеукротител.

snake-pit

- ['sneikpit] n sl. лудница (и прен.).

snakeroot

- ['sneikru:t] n бот. дебрянка (Sanicula europaea); дъбравник (Eupatorium); пача трева (Polygonium bistorta).

snaky

- ['sneiki] a 1. змиевиден; змийски; 2. пълен със змии; З. извиващ се, гъвкав (за движения и пр.); 4. подъл, лукав, коварен; зъл.

snap

- [snaep] v (-pp-) 1. щраквам (се); плющя (с) (камшик); изплющявам; to ~ o.'s fingers щраквам с пръсти; to ~ o.'s fingers at s.o./in s.o.'s face изразявам пренебрежение към някого, показвам, че не давам пет пари за някого; to ~ shut захлопвам се; 2. счупвам (се), отчупвам (се), скъсвам (се); прасвам (се); З. хапя/захапвам шумно/бързо; щраквам (със) зъби; 4. казвам рязко, отсичам; сопвам се; 5. правя (моментална) снимка, снимам; 6. святкам, искря (за очи); 7. стрелям наслуки; snap at 1) понечвам да захапя; 2) сопвам се на; З) приемам веднага/с готовност (предложение и np.); snap back 1) отвръщам рязко/сопнато; 2) отскачам бързо назад; snap down 1) затварям/захлопвам шумно (капак и пр.); 2) изплющявам (за камшик); snap in/into: to ~ in/into it sl. залавям се веднага за нещо; snap off 1) отчупвам; 2) отхапвам; З) щраквам (за да загася); to ~ s.o.'s head/nose off сопвам се на някого, прекъсвам някого рязко/грубо; snap out изричам рязко/грубо; отсичам; to ~ out of it разг. отърсвам се бързо (от лошо настроение, навик); snap to хлопвам (се), захлопвам (се); snap up 1) грабвам (и прен.); разграбвам (стоки, билети); 2) захапвам, залапвам; З) прекъсвам/възразявам рязко/грубо; ~ it up! ам. sl. по-бързо! давай! [snaep] n 1. тракване, щракване; изплющяване; прасване; with a ~ шумно; 2. бързо захапване/грабване; З. закопчалка; клипс; тех. стяга, клема; запънка; ключалка; 4. хрупкава бисквита; 5. (моментална) снимка; 6. кратко застудяване; рязка промяна на времето; 7. разг. енергия; сила; живост; замах; put some ~ into it! по-живо! 8. вид игра на карти; 9. ам. sl лесна/доходна/изгодна работа; 10. малко нещо, парченце. [snaep] а 1. внезапен, неочакван; направен без предупреждение; необмислен; неподготвен; 2. затварящ се с прищракване; З. ам. разг. лесен, лек. [snaep] adv бързо; шумно; to go ~ прасвам (се).

snap bean

- ['snaep,bi:n] n ам. вид зелен фасул.

snap fastener

- ['snaep,fa:snъ] n 1. тех. запънка, езиче, зъбец; 2. закопчалка (на рькавица и пр.), вид секретно копче.

snap-brim

- ['snaepbrim] а със спусната отпред периферия (за шапка).

snapback

- ['snaepbaek] n ам. 1. бързо възстановяване (на цени); 2. футб. бързо връщане от центъра.

snapdragon

- ['snaepdraegъn] n бот. кученце (Antirrhinum).

snapper

- ['snaepъ] n 1. вид риба (род Pagrosomus); 2. вид костенурка (Chelydra serpentina) ( и snapping turtle); З. click-beetle.

snappish

- ['snaepish] a 1. който хапе (за куче); 2. раздразнителен, сприхав; рязък; сърдит.

snappy

- ['snaepi] a 1. snappish; 2. жив, пъргав, енергичен; make it ~ ! look ~ ! по-бързо! по-живо! З. разг. елегантен.

snapshot

- ['snaepshot] n 1. (моментална) снимка; 2. бърз изстрел; изстрел наслуки.

snare

- [snЁъ] n 1. примка; капан; клопка; 2. уловка; трик; примамка. [snЁъ] v улавям в капан; впримчвам (и прен.); примамвам.

snarl

- [sna:l] v ръмжа, зъбя се, озъбвам се (и прен.). [sna:l] n ръмжене, зъбене, озъбване (и прен.). [sna:l] v 1. обърквам (се), омотавам (се), уплитам (се); 2. усложнявам (се), заплитам (се); З. to ~ up 1) обърквам (се), задръствам (се) (за улично движение и пр.); 2) прен. забърквам (се), заплитам (се), обърквам (се).

snatch

- [snaetsh] v 1. грабвам, сграбчвам; открадвам; 2. отскубвам, изтръгвам; отнасям; sl. отвличам (away, off, from, up); to ~ a kiss открадвам си целувка; З. to ~ at 1) посягам да взема/грабна; 2) приемам веднага/охотно (предложение и пр.). [snaetsh] n 1. грабване, сграбчване; посягане; 2. откъс, парче; ~es of conversation откъслечен разговор; З. кратък период/врeме; to work by/in ~es работя с прекъсвания/на пресекулки; to have a ~ of sleep дремвам малко; 4. лека закуска, похапване; 5. sl. отвличане.

snatch-thief

- ['snaetshҐi:f] n апаш, крадец на чанти.

snatchy

- ['snaetshi] а откъслечен; който се извършва на пресекулки.

snath

- [sna:] n дръжка на коса.

snathe

- [snei] snath.

snazzy

- ['snaezi] a sl. шик(озен).

sneak

- [sni:k] v 1. дебна, промъквам (се), прокрадвам се (by, in); to ~ out измъквам (се); 2. sl. отмъквам, задигам; крада на дребно; to ~ a smoke изпушвам тайно една цигара; З. sl. наклеветявам, наковладвам (on s.o. някого); клеветя, издайнича. [sni:k] n 1. разг. подлец, доносник; 2. ам. разг. измъкване; З. ~ -thief; 4. pl ам. sneakers; 5. attr извършен тайно/без предупреждение; ~ attack неочаквано нападение; ~ preview ам. закрита (предварителна)прожекция (на нов филм).

sneak-thief

- ['sni:kҐi:f] n крадец на дребно.

sneakers

- ['sni:kъz] n pl гуменки.

sneaking

- ['sni:ki¤] a 1. подъл; 2. скрит, таен; неизразен, необясним; смътен; ~ suspicion смътно подозрение.

sneaky

- ['sni:ki] sneaking 1.

sneer

- [sniъ] v 1. подигравам се, подсмивам се, надсмивам се (at на); осмивам, подигравам; усмихвам се подигравателно/презрително; 2. презирам (at). [sniъ] n 1. подигравателна/презрителна усмивка; 2. подигравка, насмешка; сарказъм; саркастична забележка.

sneeringly

- ['sniъri¤li] adv подигравателно; презрително.

sneeze

- [sni:z] v кихам; изкихвам се; it's not to be ~d at разг. не e за пренебрегване/изхвърляне. [sni:z] n кихане, кихавица.

snick

- [snik] v 1. клъцвам; 2. крикет первам леко (топка) настрана. [snik] n 1. клъцване; резка, белег; 2. крикет лек удар настрана.

snicker

- ['snikъ] v 1. кикотя се, хихикам; подсмивам се; 2. цвиля леко. ['snikъ] n 1. кикот(ене), хихикане; подсмиване, насмешка; 2. леко цвилене.

snickersnee

- ['snikъzni:] n шег. дълъг нос.

snide

- [snaid] а 1. фалшив; 2. подигравателен; злонамерен, хитро злепоставящ; З. ам. подъл, долен. [snaid] n фалшиви монети/бижута.

sniff

- [snif] v 1. подсмърчам; to ~ up смръквам; 2. мириша, душа; помирисвам (at); to ~ at s.th. 1) мириша/душа нещо; 2) гледам с пренебрежение/муся се на нещо; to ~ out trouble подушвам неприятности. [snif] n 1. подсмърчане; смъркване; to get a ~ of air глътвам малко въздух; 2. помирисване, душене.

sniffle

- [snifl] snuffle.

sniffy

- ['snifi] a разг. 1. високомерен, презрителен; 2. вмирисан.

snifter

- ['sniftъ] n 1. sl. глътка силно питие; 2. ам. (тумбеста) чаша за коняк.

snigger

- ['snigъ] v кикотя се, хихикам (подигравателно) (at, over). ['snigъ] n кикот(ене), хихикане, сподавен смях.

snip

- [snip] v (-pp-) режа, обрязвам; кълцам, клъцвам; окълцвам; отрязвам (off). [snip] n 1. рязване; клъцване; 2. отрезка, парче(нце); З. sl. изгодна сделка/покупка, кьораво; 4. рl ножици; 5. ам. sl. млад/незначителен човек; младок; нахакан младеж.

snipe

- [snaip] n 1. зоол. (pl без изменение) голяма бекасина (Capella media); 2. изстрел от засада/прикритие; З. долен/никакъв човек. [snaip] v 1. ходя на лов за бекасини; 2. стрелям/убивам от прикритие; З. прен. нападам/критикувам ловко.

sniper

- ['snaipъ] n снайпер, точен/изкусен стрелец.

snippet

- ['snipit] n 1. отрязък; 2. pl откъслечни сведения/знания; откъси (от книга и пр.); З. ам. разг. snip2 5.

snippy

- ['snipi] a 1. откъслечен; 2. разг. рязък; подигравателен, хаплив.

snit

- [snit] n ам. вълнение; раздразнение.

snitch

- [snitsh] v 1. крада, открадвам, свивам; 2. доноснича, издавам (on s.o. някого).

snivel

- [snivl] v 1. подсмърчам; разсополивям се; 2. хленча, подсмърчам, вайкам се; З. разкайвам се лицемерно. [snivl] n 1. сополи; 2. хленч; подсмърчане; вайкане; З. лицемерие, лицемерно разкаяние.

sniveller

- ['snivlъ] n 1. сополанко; 2. хленчещ/лицемерно разкаян човек.

snob

- [snob] n сноб; ~ appeal/value качество, което привлича снобите.

snobbery

- ['snobъri] n снобизъм.

snobbish

- ['snobish] а снобски, превзет, превзето интелектуален.

snood

- [snu:d] n филе/мрежа/панделка за коса.

snook

- [snuk] n sl.: to cock a ~ at правя дълъг нос на. [snuk] n зоол. различни видове тропически риби.

snooker

- ['snukъ] n вид билярд.

snookered

- ['snukъd] а разг. затруднен, в затруднено положение.

snoop

- [snu:p] v разг. навирам си носа (into); слухтя, дебна, подслушвам (around, about). [snu:p] ам. snooper.

snooper

- ['snu:pъ] n човек, който си навира носа навсякъде.

snoot

- [snu:t] n sl. 1. нос; 2. ам. презрителна гримаса; З. ам. snob.

snooty

- ['snu:ti] a разг. високомерен; презрителен; снобски.

snooze

- [snu:z] удремя; (по)дрямвам. [snu:z] n дрямка; подрямване.

snore

- [sno:] v хъркам. [sno:] n хъркане.

snorkel

- [sno:kl] n шнорхел.

snort

- [sno:t] v 1. сумтя; пухтя; изсумтявам (и с out ) (и прен.); to ~ defiance сумтя/изсумтявам предизвикателно; 2. пръхтя (за кон); З. разг. изсмивам се; 4. вдъхвам; всмуквам. [sno:t] n 1. сумтене; пухтене; изсумтяване; 2. ам. разг. глътка силно питие; З. snorkel.

snorter

- ['sno:tъ] n разг. 1. нещо изключително; 2. трудна работа/задача; З. силна буря; 4. ам. snort 2.

snorting

- ['sno:ti¤] а поразителен, смайващ.

snorty

- ['sno:ti] a 1. snorting; 2. разг. презрителен, надменен; раздразнителен, обидчив.

snot

- [snot] n вулг. 1. сопол; 2. подлец, леке.

snotty

- ['snoti] а 1. вулг. сополив; 2. разг. ядосан, раздразнен; нахален, нахакан (и ~ -nosed). ['snoti] n мор. sl. мичман.

snout

- [snaut] n 1. зурла, рило; хобот; муцуна; 2. разг. (голям) нос; З. тех. наконечник; мундщук; сопло.

snow

- [snou] n 1. сняг; снеговалеж (и fall of ~ ); 2. белтъци на сняг (със захар); З. sl. кокаин, хероин; 4. побелели коси; 5. attr снежен; от/за сняг; the ~s of yesteryear/last year прен. ланският сняг, нещо безвъзвратно изгубено. [snou] v 1. вали/пада сняг; 2. ръся се/падам като сняг; З. ам. sl. пленявам, завладявам, убеждавам/измамвам с чара си; snow in 1) прен. валя, трупам се, сипя се (за подарьци и пр.); 2) to be ~ed in затрупан съм със сняг, не мога да изляза; snow off обик. pass отлагам/отменям поради силни снеговалежи; snow under 1) затрупвам със сняг; 2) прен. отрупвам (с работа и пр.) (with); З) to be ~ed under ам. изгубвам избoри с голямо болшинство на противника; snow up snow in.

snow job

- ['snou,djob] n ам. (хитър) опит за измама/заблуждаване.

snow-bird

- ['snoubъ:d] n 1. junco; 2. sl. наркоман.

snow-blind

- ['snou,blaind] а временно ослепен от блясъка на снега.

snow-blink

- ['snoubli¤k] n сияние/отражение на сняг/лед (на небето).

snow-broth

- ['snoubroҐ] n 1. стопен/топящ се сняг; снежна киша; 2. много студено питие.

snow-capped

- ['snoukaept] а покрит със сняг, снежен, заснежен (за планина).

snow-limit

- ['snoulimit] snow-line.

snow-line

- ['snoulain] n геогр. граница на вечните снегове.

snow-man

- ['snoumaen] n (pl -men [-men] ) снежен човек.

snow-plough

- ['snouplau] n снегорин.

snow-shoe

- ['snoushu:] n ракета за ходене по сняг, снегоходка.

snow-slide

- ['snouslaid] n лавина.

snow-storm

- ['snousto:m] n снежна буря/виелица, фъртуна.

snow-white

- ['snou,wait] а снежнобял, белоснежен.

snowball

- ['snoubo:l] n 1. снежна топка; 2. бит. картоп (Viburnum); З. нещо, което расте/се трупа неимоверно. ['snoubo:l] v 1. хвърлям/бия (се)/замервам (се) със снежни топки; 2. прен. раста/увеличавам се/умножавам се бързо.

snowboot

- ['snoubu:t] n шушон.

snowbound

- ['snoubaund] a заснежен; откъснат/прекъснат от снегове.

snowdrift

- ['snoudrift] n снежна преспа.

snowdrop

- ['snoudrop] n бот. кокиче (Galanthus nivalis).

snowfall

- ['snoufo:l] n cнeгoвaлeж.

snowflake

- ['snoufleik] n снежинка.

snowmobile

- ['snoumъbi:l] n ам. автомобил, приспособен за пътуване по сняг.

snowy

- ['snoui] a 1. снежен; снеговит; 2. snow-white.

snub

- [snлb] v (-bb-) 1. прен. срязвам, поставям (някого) на мястото му; отнасям се хладно/пренебрежително/високомерно към; 2. спирам, спъвам (кораб, кон). [snлb] n 1. презрително/високомерно отношение; укор; подигравка; груб отказ; 2. спиране, спъване; З. чип нос (обик. ~ nose).

snub-nosed

- ['snлb,nouzd] а чипонос.

snuff

- [snлf] n 1. емфие; 2. всмръкване; мед. прах за всмръкване; З. sniff; to be up to ~ разг. 1) отракан съм, не съм вчерашен; 2) ам. на нужната висота съм. [snлf] v 1. sniff; 2. смъркам емфие. [snлf] n нагар на свещ. [snлf] v 1. изчиствам/изрязвам нагара на свещ; 2. to ~ out 1) угасявам, загасявам (свещ); 2) потушавам (вьстaние); З) прен. убивам, унищожавам (надежда и nр.); to ~ it, to ~ out sl. умирам, пуквам, хвърлям топа.

snuff-box

- ['snлfboks] n кутия за емфие.

snuffers

- ['snлfъz] n pl щипци за чистене/загасяване на свещ.

snuffle

- [snлfl] v 1. сумтя; 2. гъгна, говоря/пея през нос; З. sniff. [snлfl] n 1. сумтене; 2. гъгнене; носов говор/звук/пеене; З. рl запушен нос, хрема.

snuffy

- ['snлfi] а 1. пожълтял от/с цвят на емфие; 2. раздразнен, нервен; З. високомерен.

snug

- [snлg] а 1. уютен; топъл и приятен; закътан; 2. спретнат, прибран; З. плътно прилепващ (за дреха); 4. доста добър, достатъчен (за доход); 5. скрит, таен. [snлg] v 1. подреждам, спретвам; 2. гуша се, сгушвам се (up, together); З. to ~ down мор. подготвям кораб за буря.

snuggery

- ['snлgъri] n разг. уютна стая.

snuggle

- [snлgl] v 1. притискам (се), гушвам (се), сгушвам (се); to ~ up to s.o., to ~ in s.o.'s arms сгушвам се в прегръдките на някого; 2. настанявам се уютно (и с down); З. загръщам (се), завивам (се) (up, in).

so

- [sou] adv 1. за степен толкова, така; not ~ big, etc. as не толкова/така голям и пр., колкото/като; he was not ~ much angry as disappointed не беше толкова ядосан, колкото разочарован, по-скоро беше разочарован, отколкото ядосан; be ~ kind as to бъди така добър да; ~ sorry! извинете! he was ~ ill that беше така болен/зле, че; he is not ~ clever a boy as his brother не e толкова интелигентен като брат си; ever ~ (толкова) много; 2. за начин така, тъй, по този/такъв начин; quite/just ~ точно така, съвършено вярно, именно; is that ~ ? така ли? нима? must it be ~ ? така ли трябва (да бъде)? if ~ ако е така, в такъв случай; why/how ~ ? защо/как така? as X is to Y, ~ Y is to Z мат. както x се отнася към у, така у се отнася към z; as a man sows ~ he shall reap каквото посееш, такова ще пожънеш; ~ that така че; ~ as to за да; така че да; and ~ on and ~ forth и така нататък; ~ to say/speak така да се каже; or ~ приблизително, около; in a month or ~ след около един месец; З. също и (аз, ти и пр.), и (аз, ти и пр.) също; he is twenty and ~ am I той e на двайсет години и аз също; I liked the film and ~ did my husband филмът ми хареса и на мъжа ми също; 4. за изразяване на сьгласие: he is an excellent actor. ~ he is той e отличен актьор. - вярно, така e; she works very hard. - ~ she does тя работи много (усърдно). вярно, така е; 5. замества дума, фраза: I told you ~ казах ти; I believe/think ~ , ~ I believe/think мисля, че да, така мисля; I don't think ~ не ми се вярва, не мисля, че е така; you don't say ~? нима? наистина ли? хайде де! 6. в сьчет.: ~ far дотук, толкова далеч; досега, до този момент; ~ far as I know доколкото знам; ~ far, ~ good дотук добре; ~ far from being a help he was a hindrance не само че не помагаше, ами пречеше; ~ long as при условие че, ако; ~ much/many толкова (и толкова); he didn't ~ much as ask me to sit down дори не ме покани да седна; this is ~ much nonsense това ca просто глупости; ~ much for his manners това са маниерите му, толкова му е възпитанието; they are poor, ~ much ~ that те са бедни дотолкова, че. [sou] cj така че; и така, следователно, значи; ~ you're back значи си се върнал; she asked me to go ~ I went тя ме покани да отида и аз отидох; it costs a lot of money ~ use it carefully скъпо е, така че употребявай го внимателно.

so-and-so

- ['souъnsou] n еди-кой си; онзи там (презр.); едикакво си.

so-called

- ['sou,ko:ld] а така наречен, иже нарицаем.

so-so

- ['sou' sou] a, adv разг. горе-долу, не особено добре/ хубаво.

soak

- [souk] v 1. кисна, накисвам: натопявам; мокря, намокрям; напоявам; 2. прониквам, проливам (се), просмуквам (се), поемам, поливам (и прен.); абсорбирам; всмуквам, поглъщам (up, in, through); ~ing wet мокър до кости, съвсем мокър; to get ~ed (through) съвсем се измокрям; 3. to ~ in прен. прониквам в съзнанието; to ~ o.s. in прен. поглъщам (дадена литература, атмосфера); 4. разг. пия, пиянствувам; ~ed пиян-залян; 5. sl. скубя, оскубвам, одирам. [souk] n 1. накисване; to give s.th. a good ~ накисвам нещо добре; 2. течност, в която се накисва нещо; З. sl. пияница; 4. sl. пиене, гуляй.

soaker

- ['soukъ] n 1. разг. проливен дъжд; 2. sl. пияница.

soap

- [soup] n 1. сапун; soft ~ 1) течен сапун; 2) ласкателство; 2. sl. ласкателство, докарване, подмазване; З. ам. ~ opera; no ~ разг. тая няма да я бъде, не се приема, не може. [soup] v 1. (на)сапунисвам; 2. sl. докарвам се/подмазвам се на, лаская.

soap opera

- ['soup,oръгъ] n ам. рад., телев. серийна мелодрама.

soap-boiler

- ['soupboilъ] n сапунджия, производител на сапун.

soap-box

- ['soupboks] n 1. сандък за сапун; 2. импровизирана трибуна; ~ orator уличен оратор.

soap-dish

- ['soupdish] n canyниepa.

soap-works

- ['soupwъ:ks] n сапунена фабрика.

soapstone

- ['soupstoun] n минер. сапунен камък, стеатит, талк.

soapwort

- ['soupwъ:t] n бот. сапунче (Saponaria officinalis).

soapy

- ['soupi] a 1. сапунен; пенест; 2. (на)сапунисан; З. угоднически, мазен.

soar

- [so:] v 1. извисявам се; рея се; 2. покачвам се много (за цени и пр.); З. възвисявам се, стремя се (нависоко); ~ing ambition високи/големи амбиции; ~ing ideals високи/възвишени идеали.

sob

- [sob] v (-bb-) 1. ридая, плача, хълцам, хлипам; to ~ o.'s heart out плача сърцераздирателно; 2. to ~ out (раз)казвам хлипайки/хълцайки. [sob] n ридание, хълцане, сподавен плач.

sob sister

- ['sob,sistъ] n разг. 1. журналистка (рядко журналист), която пише сантиментални репортажи/отговаря на лични въпроси на читателите; 2. (непрактичен) сантиментален човек, който се мъчи да прави добро.

sob story

- ['sob,sto:ri] n сантиментална/тъжна история (често измислена).

sober

- ['soubъ] а 1. трезвен; as ~ as a judge съвсем трезвен; 2. спокоен, въздържан, умерен, сериозен, трезв; прен. здрав; in ~ earnest съвсем сериозно; ~ fact (реален) факт; in ~ fact всъщност; З. убит, неярък (за цвят). ['soubъ] v 1. изтрезнявам; правя да изтрезнее (обик. с up); 2. отрезвявам, правя да отрезвее; ставам/правя посериозен; преставам да лудувам/да върша глупости (обик. с down, up).

sober-minded

- ['soubъ,maindid] а сериозен, здравомислещ, трезвомислещ, уравновесен.

sobersides

- ['soubъsaidz] n pl с гл. в.sing разг. сериозен/улегнал човек.

sobriety

- [sъ'braiъti] n 1. трезвеност; 2. трезвост, уравновесеност, здравомислие.

sobriquet

- ['soubrikei] n фp. прякор; псевдоним; прозвище.

soccer

- ['sokъ] n футбол.

sociability

- [,soushъ'biliti] n общителност.

sociable

- ['soushъbl] I. a 1. общителен; 2. дружески, другарски; приятен; II. п 1. ам. social II.; 2. ост. ландо; канапенце/велосипед за двама.

social

- ['soushъl] I. a 1. обществен, социален; ~ democrat социалдемократ; ~ science социология; ~ security обществено осигуряване; ~ welfare обществено благополучие/благо/добруване; ~ (welfare) worker служащ/доброволен сътрудник по общественото подпомагане; ~ service благотворителна дейност; ~ services държавни служби за образование, здравеопазване, пенсии, жилища и пр.; 2. светски; обществен; ~ activities светски/обществени задължения/занимания; s.o.'s ~ set обществото/средата на някого; ~ climber кариерист; his ~ equals равните нему по обществено положение; З. дружески, приятелски; to spend a ~ evening прекарвам вечер между приятели/в приятелска среда; ~ disease 1) венерическа болеcт; 2) социално заболяване (напр. туберкулoза); ~ engineering социално инженерство (течение в приложната социология); II. п вечеринка, забава; другарска среща.

socialism

- ['soushъlizm] n социализъм.

socialist

- ['soushъlist] 1. a социалистически; 2. n социалист.

socialite

- ['soushъlait] n човек от хайлайфа/висшето общество.

sociality

- [sou,shi'aeliti] n 1. социалност; общественост, обществен характер; 2. общителност; З. социален/ обществен инстинкт; 4. обществен обичай; обществено действие; 5. рl светски задължения.

socialization

- [,soushъlai'zeishn] n социализация, обобществяване.

socialize

- ['soushъlaiz] v 1. социализирам, обобществявам; ~d medicine aм. обществено/държавно медицинско обслужване; 2. правя общителен/годен за обществен живот; З. общувам, сближавам се (with с); държа се приятелски; 4. организирам масово участие в.

society

- [sъ'saiъti] n 1. общество (и биол.); общественост; 2. дружество; the Royal S. Британското кралско научно дружество; З. рел. орден; секта; the S. of Jesus йезуитският орден; 4. светско/висше общество; 5. компания, група, общество; общуване; to be at o.'s best/to be embarrassed in ~ най-добре се проявявам/смущавам се, когато съм в компания/ между хора; to prefer ~ to solitude предпочитам да съм между хора, отколкото да съм сам; 6. attr светски; ~ news/gossip/column жур. светски новини, новини за/от висшето общество.

sociologist

- [,sousi'olъdjist] n coциолог.

sociology

- [,sousi'olъdji] n социология.

sock

- [sok] n 1. къс/мъжки чорап; 2. стелка на обувка; З. ист. сандал на комически актьор; комедия; 4. wind sleeve, sock; to pull up o.'s ~s разг. давам си зор, размърдвам се; put a ~ in it! мълчи! стига си дрънкал! [sok] v: to ~ away ам. скътвам (пари). [sok] v sl. удрям (силно), цапардосвам; хвърлям, запращам; to ~ it to s.o. здравата напердашвам някого. [sok] n sl. (силен) удар.

sockdolager

- [sok'dolъdjъ] n ам. sl. 1. решаващ удар/довод; 2. нещо огромно/изключително.

socket

- ['sokit] n 1. вдлъбнатина, гнездо; 2. тех. фасунга; цокъл; (съединителна) муфа; З. анат. орбита, очница; 4. анат. алвеола, трапчинка.

sockeye

- ['sokai] n зоол. вид сьомга (Onchorhyncus nerka).

socle

- [sokl] n арх. цокъл; подставка.

socratic

- [sъ'kraetik] a coкpaтовски.

sod

- [sod] n чим; the old ~ разг. родината; under the ~ в гроба. [sod] n 1. вулг. sodomite; 2. мръсник; З. шег. човек. [sod] v (-dd-) вулг.: ~ it! ~ off! махай се!.

soda

- ['soudъ] n 1. сода, натриев (би)карбонат; washing ~ сода за пране; baking/cooking ~ сода за хляб; 2. газирана вода, сода (и ~ water); ~ pop лимонада; газирано питие.

soda-fountain

- ['soudъfauntin] n 1. инсталация/кран за газирана вода; 2. щанд за газирана вода, сладолед и пp.

soda-jerker

- ['soudъdjъ:kъ] n sl. продавач на (щанд за) газирана вода, сладолед и пр.

sodality

- [sъ'daeliti] n (религиозно) общество, братство.

sodden

- [sodn] a 1. съвсем мокър/измокрен; пропит, просмукан: 2. клисав; недопечен; недоварен; З. затъпял от пиянство; 4. подпухнал (за лице); 5. ам. тъп, затъпял. [sodn] v накисвам, намокрям; размеквам (се), разкисвам (се).

sodium

- ['soudiъm] n хим. натрий.

sodomite

- ['sodъmait] n содомит, педераст, хомосексуалист.

sodomy

- ['sodъmi] n содомия, педерастия, хомосексуализъм.

soever

- [sou'evъ] adv кнuж. какъвто/каквото/където/колкото и да; how great ~ it may be колкото и да e голямо.

sofa

- ['soufъ] n диван, канапе, софа, кушетка.

soffit

- ['sofit] n арх. софит.

soft

- [soft] a 1. мек; гъвкав; ~ palate анат. меко небце; 2. мек (за светлина, климат); З. тих, мек, приятен (за глас и пр.); 4. лек, тих, спокоен (за сьн, дuшане); 5. лек (за вятьр); 6. нежен, деликатен; съчувствен; отстъпчив; to have a ~ tongue деликатен съм, не съм рязък; ~ answer кротък/деликатен отговор (особ. на грубост); ~ things/words нежности; ~ nothings нежности, комплименти; to take a ~ line проявявам отстъпчивост; 7. мек; неясен (за очертания); 8. мек, неваровит (за вода); 9. безалкохолен (за питие); 10. към който не се привиква (за наркотик); 11. ковък, гъвкав; 12. фон. палатален; звучен; 13. слаб, женствен, изнежен; отпуснат, мек (и за мускулu); 14. sl. лесен, лек (за работа); 15. лек (за наклон, условия); 16. разг. смахнат, слабоумен; лековерен; to be ~ on/about s.o. лапнал/хлътнал съм по някого; 17. влажен, дъждовен, дъжделив; 18. фот. неконтрастен; 19. незащитен, уязвим (за позиция); ~ coal битуминозни въглища; ~ fruit ягоди, малини и под.; ~ goods/wares текстил(ни произведения); ~ furnishings пердета, килими и пр.; ~ money книжни пари; ~ pedal муз. ляв педал; ~ prices спадащи цени; ~ sell ненатрапчива реклама; ~ radiation фаз. меко излъчване; ~ landing косм. меко кацане; ~ sugar захар на пясък, пудра захар. [soft] adv тихо; леко; to lie ~ лежа на меко/на мека постеля. [soft] softy.

soft-headed

- ['soft,hedid] а малоумен, улав.

soft-hearted

- ['soft,ha:tid] a мекосърдечен, добросърдечен; отзивчив.

soft-pedal

- ['softpedl] v (-ll-) 1. муз. натискам левия педал; 2. прен. предавам в по-мека форма; прикривам важността на, замазвам.

soft-soap

- ['softsoup] v рaзг. лаская, подмазвам се/докарвам се на.

soft-spoken

- ['soft,spoukn] a 1. с тих/приятен глас; 2. любезен.

soft-witted

- ['soft,witid] soft-headed.

soften

- [sofn] v 1. омеквам; омекотявам (се), смекчавам (се), размеквам (се) (и прен.); ~ing of the brain мед. размекване на мозъка; 2. намалявам съпротивата на; деморализирам; размеквам (и с up).

softie

- [] softy.

software

- ['softwЁъ] n изч. тех. програмно осигуряване.

softy

- ['softi] n рaзг. прен. баба, хапльо, лековерен/сантиментален човек.

soggy

- ['sogi] а 1. влажен, мокър, просмукан; 2. блатист, мочурлив; З. клисав; 4. прен. тежък; скучен.

soigne

- ['swa:nei] а фр. (изискано) елегантен, с грижливо поддържана външност.

soil

- [soil] n почва (и прен.), земя, пръст; native ~ родна земя, родина; man of the ~ земеделец; човек, привързан към земята. [soil] v 1. цапам (се), изцапвам (се), измърсявам (се), замърсявам (се); омърсявам (се) (и прен.); 2. прен. опетнявам. [soil] n 1. петно (и прен.), леке; изцапване; 2. тор; изпражнения; нечистотии. [soil] v храня (добитьк) с прясно сено/фураж.

soil-pipe

- ['soilpaip] n канализационна тръба (на клозет).

soiree

- ['swa:rei] n фр. соаре, вечеринка.

sojourn

- ['sodjъ:n] v книж. живея/пребивавам временно. ['sodjъ:n] n временно (место)пребивание.

sol

- [sol] n муз. сол. [sol] n хим. зол.

sol-fa

- ['solfa:] n муз. солфеж. ['solfa:] v пея солфежи.

solace

- ['solъs] n утешение, утеха, успокоение (from от). ['solъs] v утешавам, успокоявам; развличам.

solan

- ['soulъn] n зоол. бял рибояд (Sula bassana).

solar

- ['soulъ] I. а астр. слънчев; ~ flare слънчево изригване; ~ wind слънчева радиация; II. n 1. solarium; 2. дневна стая на горния стаж (в среднoвековна кыца).

solar plexus

- ['soulъ,pleksъs] n анат. слънчев сплит.

solarium

- [sъ'lЁъriъm] n (pl -ria [-riъ] ) соларий, солариум (и мед.).

solarize

- ['soulъraiz] v 1. фот. преекспонирам; 2. излагам/подлагам на действието на слънчевите лъчи.

solatium

- [sъ'leishъm] n (pl -tia [-shъ] ) 1. юр. обезщетение, компенсация; 2. утешение.

sold

- [] вж. sell.

solder

- ['souldъ] v споявам (се), запоявам (се). ['souldъ] n мек припой; спойка.

soldering-iron

- ['souldъri¤aiъn] n поялник.

soldier

- ['souldjъ] n 1. войник; военен; войн; пълководец; 2. мравка/термит войник; З. sl. кръшкач; 4. soldier-crab; ~ of fortune наемник, наемен войник; авантюрист. ['souldjъ] v 1. служа войник/във войската; to go ~ing отивам/ставам войник; to be tired of ~ing омръзва ми войниклъкът/войнишкият живот; 2. sl. кръшкам, клинча; to ~ on упорствувам в работата въпреки трудностите.

soldier-crab

- ['souldjъkraeb] n зоол. рак отшелник (сем. Paguridae).

soldierlike

- ['souldjъlaik] a 1. храбър, решителен; 2. стегнат, изправен; като на военен.

soldiership

- ['souldjъship] n 1. военно изкуство; 2. военщина; войниклък.

soldiery

- ['souldjъri] n войска, войници, войнство.

sole

- [soul] n 1. подметка; 2. табан, долната част на ходилото; З. долна част, подставка; 4. тех. основа, пета, подложка; 5. стр. надлъжна греда; 6. метал. дъно, под (на топилна пещ). [soul] v слагам подметка/подметки на. [soul] n зоол. морски език (сем. Soleidae). [soul] а 1. единствен; 2. юp. ост. неженен, неомъжена.

solecism

- ['solisizm] n 1. граматична грешка; погрешно употребена дума/израз; солесизъм; 2. лошо/некоректно/просташко държане.

solely

- ['soulli] adv единствено, само.

solemn

- ['solъm] a 1. тържествен: 2. официален, церемониален; З. сериозен, тежък, важен (за вид и пр.); the ~ truth самата истина; 4. прен. надут; ~ fool надут глупак; to put on a ~ face придавам си важен вид.

solemnity

- [sъ'lemniti] n 1. тържественост; 2. официалност; З. сериозност, важност, тежест; 4. често рl тържество; 5. юр. формалност (необходима за придаванe валидност на нещо).

solemnize

- ['solъmnaiz] v 1. отпразнувам тържествено; 2. извършвам тържествен обред (женитба и пр.); З. извършвам/изпълнявам формалност; 4. придавам тържественост/сериозност на.

solicit

- [sъ'lisit] v 1. моля, прося (s.o. for s.th някого за нещо, нещо от някого); 2. моля настоятелно (за), настоявам (пред); ходатайствувам (пред); отстоявам, пледирам (кауза); З. привличам/търся настоятелно (внимание и пр.); to ~ s.o.'s custom/s.o. for his custom старая се да спечеля някого за клиент/купувач; 4. предлагам се на (непознат мьж - за проститутка); fined for ~ing глобена за явна проституция.

solicitation

- [sъ,lisi'teishn] n 1. молба, просба; 2. настояване, ходатайство; търсене (на клиентu и пр.); З. привлекателност.

solicitor

- [sъ'lisitъ] n 1. адвокат (който дава консултации и има право да пледира само в по-нисшите инстанции); 2. ам. търговски агент, пласьор; З. ам. човек, който събира помощи за благотворителни цели; 4. ам. градски/окръжен/министерски юрисконсулт; S.-General правителствен юрисконсулт; ам. заместник-министър на правосъдието.

solicitous

- [sъ'lisitъs] а 1. силно желаещ, изпълнен с желание (of за, to с inf да); 2. загрижен (about, for); грижлив, внимателен.

solicitude

- [sъ'lisitju:d] n загриженост; грижа, внимание.

solid

- ['solid] I. a 1. твърд (не течен); ~ state твърдо състояние; to become ~ втвърдявам се; ~ foods нетечни/твърди храни; 2. плътен (не кух); изпълнен, цял; монолитен; неразглобяем; З. геом. с три измерения, тримерен; кубичен; пространствен; ~ geometry стереометрия; ~ angle пространствен ъгъл; ~ measure мярка за вместимост, кубическа мярка; 4. солиден, здрав, як; масивен; набит, едър; of ~ build/frame едър, набит; 5. прен. солиден, здрав, сигурен (и финансово); убедителен, обоснован; основателен; ~ comfort материална осигуреност; 6. непрекъснат, цял; общ; two ~ hours цели два часа; ~ colour един цвят (без шарки); 7. чист (за метал); ~ gold чисто злато; 8. единен, единодушен; ~ vote пълно болшинство; to be/go ~ for единодушно подкрепям; 9. написан слято (за сложна дума); 10. печ. без разредка; 11. ам. близък, в приятелски отношения (with); II. п 1. фаз. твърдо тяло/фаза; 2. рl твърда храна; З. геом. фигура с три измерения; 4. сложна дума, написана слято. ['solid] adv единодушно.

solid-state

- ['solidsteit] a безлампов; полупроводников (за изчислителна машина).

solidarity

- [,soli'daeriti] n сплотеност, солидарност; единомислие; единство.

solidify

- [sъ'lidifai] v 1. втвърдявам (се); кристализирам; 2. обединявам (се), сплотявам (се).

solidity

- [sъ'liditi] n 1. твърдо състояние; 2. плътност; монолитност; З. здравина, якост; масивност; набитост; 4. прен. убедителност; основателност; финансова/материална сигурност.

solidungulate

- [,solid'л¤gjuleit] а зоол. еднокопитен.

soliloquize

- [sъ'lilъkwaiz] v 1. произнасям монолог; 2. говоря си сам.

soliloquy

- [sъ'lilъkwi] n 1. монолог; 2. говорене на себе си.

solipsism

- ['solipsizm] n фил. солипсизъм, краен субективизъм.

solitaire

- [soli'tЁъ] n 1. солитер (голям брилянт или друг скьпоценен камьк); украшение с един брилянт; 2. вид игра с топчета; З. ам. пасианс.

solitary

- ['sъlitъri] I. a 1. самотен; сам; усамотен; уединен; отделен, откъснат; 2. единствен, само един; един (отделен); II. п 1. самотник; отшелник; 2. разг. строг тъмничен затвор.

solitude

- ['solitju:d] n 1.самота; усамотение; уединение; усамотеност; 2. усамотено/уединено място; пустиня.

solmization

- [,solmi'zeishn] n муз. солфеж(иране).

solo

- ['soulou] n 1. муз. соло; 2. ав. летене (на пилот) без инструктор; З. карти игра без партньор; 4. attr солов; сам; без партньор. ['soulou] v ав. летя без инструктор.

soloist

- ['soulouist] n солист.

solomon's seal

- ['solъmъnz,si:l] n 1. бот. момкова сълза (Polygonatum); 2. шестолъчна звезда (образувана от два преплетени триьгьлника).

solstice

- ['solstis] n астр. слънцестоене; summer/winter ~ лятно/зимно слънцестоене.

solubility

- [,solju'biliti] n хим. paзтворимост.

soluble

- ['soljubl] a 1. хим. разтворим; 2. разрешим.

solus

- ['soulъs] a predic лат. сам (особ. в ремарки кьм пиеca).

solution

- [sъ'lu:shn] n 1. разтваряне; разтвор; 2. решение (и мат.), разрешение, разрешаване, отговор (на вьпрос, загадка) (of, for, to).

solvable

- ['solvъbl] a 1. разрешим; 2. разтворим.

solve

- [solv] v 1. решавам, намирам решение/отговор на (и мат.); намирам обяснение на; 2. ост. развързвам, разплитам.

solvency

- ['solvъnsi] n платежоспособност.

solvent

- ['solvъnt] I. a 1. юр. платежоспособен; 2. хим. разтварящ; З. прен. смекчаващ, облекчаващ, отслабящ; II. п 1. разтворител; 2. прен. фактор, отслабящ/смекчаващ действието на нещо.

somali

- [sъ'ma:li] I. а сомалийски; II. п 1. сомалиец; 2. езикът сомали.

somatic

- [sou'maetik] a биол. телесен, соматичен.

sombre

- ['sombъ] a 1. тъмен; мрачен, навъсен (и за небе); 2. сериозен; печален, меланхоличен, мрачен.

sombrero

- [som'brЁъrou] n исп. сомбреро (широкопола шапка).

some

- [sлm] a, pron 1. неопределено количествo/ брой няколко; някои; малко; ~ of them някои от тях; ~ sugar/bread малко захар/хляб; ~ apples/eggs няколко ябълки/яйца; have ~ more tea пийни още малко чай; there are ~ children outside вън има няколко деца; this marmalade is good have ~ този мармалад e хубав - опитай го; a pound and then ~ един фунт и още малко; 2. значително количество, брой доста (много); for ~ time (от) доста време; we went ~ miles out of our way отдалечихме се на доста мили от пътя си; I had (quite) ~ trouble in finding it доста трудно го намерих; that is ~ help това e наистина помощ; that is ~ proof това e известно/доста сериозно доказателство; he spoke at ~ length той говори доста дълго; that's saying ~ ам. sl. и тая не e малка; З. някой; някакъв; ~ man is asking for you някакъв човек те търси; I read it in ~ book or other четох го в някаква/някоя книга; 4. sl. забележителен, не какъв да e; that was ~ storm ама че беше буря; ~ car чудесна кола; upoн. то пък една кола. [sлm] adv 1. приблизително, около; there were ~ twenty people имаше около четиридесет души; that was ~ twenty years ago това беше преди около двайсет години; 2. рaзг. до известна стелен, значително; известно време; we talked ~ поговорихме малко; he went ~ to win aм. доста се постара да спечели.

somebody

- ['sлmbъdi] pron някой. ['sлmbъdi] n важен човек; he thinks he is ~ мисли се за (много) нещо.

somehow

- ['sлmhau] adv по някакъв начин, някак си; ~ or other по един или друг начин, някак си, така или иначе.

someone

- ['sлmwлn] somebody.

someplace

- ['sлmpleis] adv разг. някъде.

somersault

- ['sлmъso:lt] n 1. салто; to turn/throw a ~ правя салто; 2. прен. обръщане на 180°. ['sлmъso:lt] v правя салто.

something

- ['sлmҐi¤] n нещо; ~ else още нещо; нещо друго; he is a teacher or ~ той e учител или нещо подобно; he is ~ in the department of education има някакъв (важен) пост в Министерството на просветата; he thinks himself ~ мисли се за (много) нещо; it is ~ to be home again хубаво (нещо) e да се върнеш у дома; ~ of a нещо като, малко нещо; to be ~ of a liar (обичам да) послъгвам; to be ~ of a scholar/carpenter падам малко учен/дърводелец, обичам да се занимавам с наука/дърводелство; he has ~ about him има нещо (ценно/привлекателно/интересно) в него; take a drop of ~ пийни си нещо; I hope to see ~ of you while you're here надявам се да те видя/срещна, докато си тук; ~ like 1) почти, приблизително, нещо като; it was ~ like that беше горе-долу така; 2) прекрасен, чудесен; he was ~ like an actor беше чудесен актьор; that's ~ like it това/така e чудесно; he swears ~ awful ужасно ругае/псува.

sometime

- ['sлmtaim] adv някога, по някое време; ~ or other някога, някой ден. ['sлmtaim] а бивш, някогашен.

sometimes

- ['sлmtaimz] adv понякога.

someway

- ['sлmwei] adv някак (си).

somewhat

- ['sлmwot] adv малко; доста; до известна степен; he is ~ of a liar той малко послъгва; I found it ~ of a difficulty/bore доста трудно/скучно ми беше.

somewhere

- ['sлmwЁъ] adv 1. някъде; ~ about към, около, приблизително; ~ else някъде другаде, на друго място; 2. евф. в ада/пъкъла и пр.; I will see him ~ first никога/за нищо на света/да пукна няма да го сторя/направя; to get ~ sl. постигам известен успех.

somite

- ['soumait] n зоол. сегмент.

somnambulism

- [som'naembjulizm] n сомнамбулизъм, лунатизъм.

somnambulist

- [som'naembjulist] n сомнамбул, лунатик.

somniferous

- [som'niferъs] а приспивателен, сънотворен.

somnolence

- ['somnъlъns] n сънливост, дремливост.

somnolency

- ['somnъlъnsi] somnolence.

somnolent

- ['somnъlъnt] а 1. сънлив, дремлив; 2. приспивен; действуващ приспивателно.

son

- [sлn] n син; потомък; o.'s father's (own) ~ 1) достоен за син; 2) цял бащичко; ~ and heir първороден син; ~ of the soil 1) местен жител; 2) земеделец, селянин; ~ of a gun рaзг. кучи син; ~ of Adam ам. мъж, момче; the S. of Man рел. син человечески, Христос; the ~ s of men човешкият род, човечеството.

son of a bitch

- ['sлnъvъbitsh] n (pl sons of bitches ['sлnzъv,bitshiz] ) вулг. 1. кучи син; копeле; 2. противен човек/нещо (и като вьзклицaние).

son-in-law

- ['sлninlo:] n зет.

sonant

- ['sounъnt] фон. 1. a звучен, сонантен; 2. п звучна съгласна; сонант.

sonar

- ['souna:] n уред/система за откриване на потънали предмети чрез отразени звукови вълни, хидролокатор.

sonata

- [sъ'na:tъ] n муз. соната.

sonatina

- [sonъ'ti:nъ] n муз. къса соната, сонатина.

sonde

- [sond] n сонда, особ. метеорологична радиосонда.

song

- [so¤] n 1. песен; not worth an old ~ без стойност; a ~ and a dance разг. празни приказки, брътвеж, много шум за нищо; усукване; for a/an old ~ много евтино, на безценица; 2. пение, пеене; to burst/break forth into ~ запявам.

song-bird

- ['so¤bъ:d] n пойна птичка.

song-book

- ['so¤buk] n сборник от песни, песнопойка.

song-thrush

- ['so¤,Ґrлsh] n зоол. поен дрозд (Turdus musicus).

songster

- ['so¤stъ] n 1. певец; 2. пойна птичка; З. поет; 4. aм. song-book.

songstress

- ['so¤stris] n певица.

sonic

- ['sonik] a звуков, със скоростта на звука; ~ bang/boom гърмеж, получен при летене на самолет със свръхзвукова скорост; ~ barrier sound barrier.

sonnet

- ['sonit] n сонет; ~ sequence поредица от сонети с обща тематика.

sonneteer

- [soni'tiъ] n 1. поет, който пише сонети; 2. пренебр. стихоплетец. [soni'tiъ] v пиша сонети, възпявам в сонети.

sonny

- ['sлni] n сине, синко.

sonobuoy

- ['sounъboi] n шамандура, която лови и предава по радиото подводни звуци, радиохидроакустична шамандура.

sonofabitch

- [] son of a bitch.

sonometer

- [sъ'nomitъ] n сонометър, аудиометър.

sonority

- [sъ'noriti] n звучност, гръмкост; реторичност.

sonorous

- ['sonъrъs] a 1. плътен, звучен, резонантен (за глас, инструмент); 2. мелодичен (за стих); З. реторичен, високопарен, претенциозен (за стuл).

sonsy

- ['sonsi] а шотл. приятен, миловиден, миличък; a ~ lass закръгленичко весело момиче.

soon

- [su:n] adv 1. скоро; as ~ , as ~ as, so ~ as веднага щом като; I would (just) as ~ walk as ride спокойно мога и пеш да си ходя (нямам предпочитание); he could as ~ write an epic as drive a car той никога няма да се научи да кара кола; 2. рано; you spoke too ~ ти заговори много рано, избърза със заговорването; no ~er... than едва-що... и, веднага след; no ~er said than done речено-сторено; I would ~er... than предпoчитам да, по-скоро бих... отколкото да; I had no ~er arrived than I was told to start back again едва бях пристигнал и ми казаха да се връщам; the ~er the better колкото по-рано/по-скоро, толкова по-добре; ~ or late, ~er or later рано или късно, все някога.

soot

- [sut] n сажди; a flake of ~ сажда. [sut] v покривам/изчерням със сажди.

sooth

- [su:Ґ] n ост. истина, действителност, факт; in (good) ~ наистина.

soothe

- [su:] v 1. утешавам, успокоявам; 2. облекчавам, смекчавам (болка); З. лаская; отстъпвам на, глезя, коткам.

soothing

- ['su:i¤] а успокояващ; утешителен; облекчаващ.

soothsayer

- ['su:Ґseiъ] n 1. гадател, пророк; врач; 2. зоол. богомолка (Mantis).

soothsaying

- ['su:Ґsei¤] n предсказание, пророчество.

sooty

- ['suti] a 1. покрит/пълен/опушен/начернен със сажди; 2. тъмен, черен.

sop

- [sop] n 1. залък хляб, напоен/натопен в мляко, супа и пр.; 2. дребна отстъпка/подарък, направен за укротяване/предразполагане/подкуп; З. рушвет, подкуп; 4. разг. глупак; слабак; страхливец. [sop] v (-pp-) 1. потопявам, накисвам, намокрям, наквасвам (хляб и пр.); 2. поливам с кърпа, гъба и пр. (up); З. всмуквам, поемам (up); 4. разг. давам рушвет/подкуп на, "смазвам колелото/колата" на.

soph

- [sof] aм. рaзг. sophomore.

sophism

- ['sofizm] n софизъм.

sophist

- ['sofist] n софист.

sophistic

- [sъ'fistik] а софистки, софистичен.

sophisticate

- [sъ'fistikeit] v 1. употребявам софизми; извъртам; 2. подправям, изменям (чужд текст); З. подправям (вино и пр.), фалшифицирам; 4. лишавам от наивност/простота; изтънчвам, изфинвам; 5. просвещавам; култивирам; усъвършенствувам; 6. усложнявам.

sophisticated

- [sъ'fistikeitid] а 1. лишен от наивност/простота, прекалено изискан/изтънчен/префинен; 2. вещ, опитен, обигран; З. усъвършенствуван; сложен; 4. светски, с житейски опит; 5. подправен, неистински.

sophistication

- [sofisti'keishъn] n 1. (прекалена) изисканост, изтънченост; 2. усъвършенствуваност, сложност; З. поправка; 4. подправяне, фалшификация; 5. софистика.

sophistry

- ['sofistri] n софистика; извъртане; a piece of ~ софизъм.

sophomore

- ['sofъmo:] n ам. 1. студент второкурсник; 2. ученик втора година на среднo училище/техникум/колеж.

soporific

- ['sopъ,rifik] 1. a сънотвоpен, приспивателен; 2. п сънотворно средство.

sopping

- ['sopi¤] а просмукан с течност, наквасен, подгизнал, вир вода. ['sopi¤] adv много, съвсем, крайно.

soppy

- ['sopi] a 1. мокър, подгизнал; вир-вода; 2. дъждовен; З. рaзг. отпуснат; блудкаво сантиментален; 4. глупав; ~ on гламаво влюбен.

soprano

- [sъ'pra:nou] n сопрано.

sorbet

- ['so:bit] n шербет.

sorbo

- ['so:bou] n порест/шуплест каучук; дунапрен (и ~ rubber).

sorcerer

- ['so:sъrъ] n магьосник, вълшебник, чародеец.

sorceress

- ['so:sъris] n магьосница, чародейка.

sorcery

- ['so:sъri] n магьосничество, магии, вълшебство.

sordid

- ['so:did] а 1. мръсен; мизерен; 2. прен. гаден, гнусен, подъл, безчестен, долен; безсрамен; З. користолюбив, алчен.

sordidly

- ['so:didli] adv мръсно, гадно и пр. (вж. sordid).

sordidness

- ['so:didnis] n мизерия, нищета и пр. (вж. sordid).

sordino

- [so:'dinou] n (pl sordini [so:'di:ni:] ) муз. сурдинка (и sordine).

sore

- [so:] a 1. болезнен, наранен, разранен и пр.; възпален, ~ throat възпалено гърло, гърлобол; my throat is ~ боли ме гърлото; 2. огорчен, наскърбен, обиден, скръбен; to feel ~ about огорчен съм от; ~ subject/point неприятна тема, болен въпрос; З. тежък, труден, мъчителен; in ~ need в крайна нужда; a sight for ~ eyes мила/приятна гледка, особ. приятен/желан гост. [so:] n наранено/възпалено/болно място; open ~ прен. обществена язва; old ~s стари болки/рани; прен. мъчителни спомени. [so:] adv ост. поет. тежко, мъчително, жестоко; ~ troubled силно обезпокоен.

sorehead

- ['so:hed] n ам. sl. навъсен/нацупен/раздразнен/ кисел човек.

sorel

- ['sorel] n зоол. тригодишен лопатар.

sorely

- ['so:li] adv книж. 1. дълбоко, тежко; 2. силно, много, извънредно; ~ needed крайно необходим.

soreness

- ['so:nis] n 1. болезненост; чувствителност; 2. раздразнeние.

sorghum

- ['so:gъm] n тропическо житно растение, сорго.

sorites

- [so'raiti:z] n фил. сорит.

sorority

- [so'roriti] n 1. сестринско религиозно общество; 2. aм. женски клуб в университет/колеж.

sorosis

- [so'rousis] n (pl -es [-i:z] ) бот. зърнест плод (черница и пр.).

sorrel

- ['sorъl] I. а червеникавокафяв (особ. за кон), дорест; II. п 1. червеникавокафяво животно, особ. кон; 2. sorel. ['sorъl] n оот. киселец (Rumex).

sorrow

- ['sorou] n 1. скръб, печал, горест, болка; 2. съжаление, покаяние; З. скърбене, оплакване, жалба; 4. нeщастие, злочестина. ['sorou] v тъгувам, скърбя, жаля (at, for, after, over за).

sorrowful

- ['sorouful] a 1. скърбящ; натъжен, опечален; 2. тъжен, скръбен, печален; З. жалък.

sorry

- ['sori] a 1. predic съжаляващ, каещ се; to be/feel ~ about/for съжалявам, съчувствувам на, жал ми е за; I am ~ to hear that мъчно ми е да чуя, че; I am ~ to say за съжаление; I'm (so) ~ , ~ ! извинете прощавайте; съжалявам; 2. книж. жалък; лош, противен; безполезен, безсмислен: ~ sight жалка/тъжна гледка; ~ excuse неубедително извинение; ~ fellow негодник.

sort

- [so:t] n 1. вид, род, сорт; категория; he is not my ~ той не ми e по вкуса/не е моят тип; what ~ of? като какъв? що за? nothing of the ~ нищо подобно; of a ~ , разг. of ~s някакъв си, незначителен, посредствен; a poet of a ~ поет от съмнителна величина; a peace of a ~ не особено задоволителен мир; 2. ост. начин, маниер; that's your ~ това е твой маниер; after/in a ~ , in some ~ , разг. ~ of до известна степен, донякъде, малко нещо, някак си, горе-долу; he ~ of hinted той позагатна; a good ~ разг. добър/славен човек; the better ~ по-видните хора; out of ~s неразположен; без настроение, раздразнителен, кисел. [so:t] v 1. сортирам, отделям; разпределям (и с over); to ~ out o.'s cards подреждам картите си по цветове; 2. книж. подхождам, отивам, отговарям, съответствувам (with); to ~ well/ill with подхождам си/не си подхождам с; З. общувам; 4. to ~ out избирам; подреждам; sl. наказвам, "нареждам"; 5. намирам решение; leave us to ~ ourselves out ocтавете ни сами да се оправим/да изгладим недоразуменията си.

sorter

- ['so:tъ] n сортировач (особ. в поща); сортировъчна машина.

sortie

- ['so:ti:] n 1. воен. вилазка; 2. ав. излитане за сражение; З. косм. излизане на космонавт от кабината.

sortilege

- ['so:tilidj] n пророкуване чрез хвърляне на жребий.

sortition

- [so:'tishъn] n хвърляне на жребий.

sorus

- ['so:rъs] n (pl -ri [-rai] ) бот. куп, грозд, особ. от спорангии върху лист на папрат, сорус.

sostenuto

- [sostъ'nu:tou] adv. а, п муз. сдържано, (в) умерено темпо.

sot

- [sot] n пияница, затъпял от пиене човек.

sottish

- ['sotish] а оглупял, затъпял от пиянство; пиянски.

sotto voce

- ['sotou'voutshi] adv um. 1. тихо, полугласно; 2. настpaни.

sou

- [su:] n фр. су (монета); not a ~ ни пет пари, ни пукнат грош.

sou'-wester

- ['sau'westъ] n мор. 1. southwester; 2. непромокаема шапка, предпазваща и врата.

soubrette

- [su:'bret] n театр. (роля на) дяволита прислужница, субретка.

souchong

- ['su:sho¤] n вид черен катайски чай.

souffle

- ['su:fъl] n мед. лек шум при преслушване. ['su:flei] n готв. суфле.

sough

- [sлf] n шептене, стенене, свирене, фучене (на вятьр). [sлf] v стена, свиря, фуча (за вятьр).

sought

- [] вж. seek.

soul

- [soul] n 1. душа, дух; to be the (life and) ~ of душата съм на; upon my ~ честна дума, кълна се; to sell o.'s ~ for душа давам за; ~ brother/sister събрат негър; ~ mate 1) другар по душа; 2) любовник, любовница; ~ music джазови разработки на негърски религиозни песни; to commend o.'s ~ to God предавам богу дух, умирам; he cannot call his ~ his own обърнал се e на роб, изцяло се e предал/подчинил; 2. човек, личност; З. пренебр. човечец, душица; poor ~ бедничкият, горкият; jolly old ~ веселяк; not a ~ must know абсолютно никой/жива душа не бива да знae; the ship sank with 300 ~s параходът потъна с триста души на борда.

soul food

- ['soulfud] n традиционната храна на американските негри (чревца, свински джолан, зеле и пр.); евтина храна.

soul-destroying

- ['souldistroi¤] а прен. убийствен, унищожителен, опустошителен.

soul-stirring

- ['soulstъ:ri¤] а вълнуващ, затрогващ.

soulful

- ['soulful] а 1. изпълнен с/издаващ дълбоко чувство; 2. разг. сантиментален, прекалено емоционален.

soulless

- ['soullis] а бездушен, безинтересен, вял.

sound

- [saund] n 1. звук; шум; within ~ of на разстояние да се чува; the ~s of speech звуковете на речта; ~ and fury празни/голи думи; ~s off театр. задкулисни шумове (и прен.); звукова кулиса; 2. тон, смисъл; звучене; I don't like the ~ of it не ми звучи добре, не ми харесва тонът (на реч и пр.); the rumors have a sinister ~ слуховете ca доста зловещи; З. звукови трептения; 4. звукозапис; 5. attr звуков; ~ engineer звукооператор; ~ department звукозапис (студио). [saund] v 1. звуча, прозвучавам; издавам шум/звук; to ~ loud издавам силен звук, звуча силно; to ~ true звуча вярно: 2. извличам/произвеждам звук; издавам звук; to ~ a horn свиря с клаксон; to ~ a bell звъня със звънец: to ~ the alarm давам (звуков сигнал за) тревога; З. произнасям, озвучавам; the h in 'hour' is not ~ed бyквaтa h в 'hour' не се произнася; 4. разгласявам, публикувам; прославям; 5. юр. важа, знача; 6. to ~ off ам. разг. 1) говоря силно; 2) оплаквам се надълго и широко; З) открито и енергично изказвам мнението си. [saund] а 1. здрав, в добро състояние, непокътнат (за тяло, орган и пр.); of ~ body and mind здрав тялом и духом; ~ in wind and limb невредим, в отлично здраве; 2. здрав, нормален; З. солиден, стабилен, як (за ограда и пр.); 4. добър, логичен, правилен, добре обоснован (за довод и пр.); 5. солиден, благоразумен, сериозен, безпогрешен: 6. сигурен, изпитан, на който може да се разчита; ~ scholar сериозен/ерудиран учен; 7. благонадежден, сигурен, платежоспособен; 8. юр. законен, действителен; ~ title to land законно право над земя; 9. тех. в изправност (за машина, механизьм и пр.). [saund] adv здраво, крепко; to sleep ~ спя добре/дълбоко, имам здрав сън. [saund] v 1. измервам дълбочина (на вода); изследвам морско/речно дъно; 2. правя метеорологични изследвания на горните пластове на атмосферата чрез уреди в балон; З. мед. изследвам със сонда; преслушвам със стетоскоп; 4. сондирам (някого по вьпрос и пр.) (about, on); 5. изследвам, изпитвам; проверявам изправността на (колела и пр.) чрез почукване; 6. гмуркам се (за кит и пр.); 7. to ~ out проучвам, изяснявам. [saund] n мед. хирургическа сонда. [saund] n 1. тесен пролив; 2. въздушен/плавателен мехур (на риба).

sound barrier

- ['saund,baeriъ] n звукова бариера; to break the ~ превишавам скоростта на звука.

sound effects

- ['saundifekts] n pl рад., кино, meлев. звукови ефекти.

sound-box

- ['saundboks] n 1. резонатор; 2. мембрана на грамофон.

sound-film

- ['saundfilm] n тонфилм, говорещ филм.

sound-proof

- ['saundpru:f] a 1. непропускащ/изолиращ звука; 2. изолиран от звук/шум. ['saundpru:f] v изолирам от звук/шум.

sound-recording

- ['saundri,ko:di¤] n телев. звукозапис.

sound-track

- ['saundtraek] n звуков запис към филм.

sound-truck

- ['saundtrлk] n кола/камион с високоговорител.

sound-wave

- ['saundweiv] n звукова вълна.

sounder

- ['saundъ] n слухов телеграфен апарат, клопфер. ['saundъ] n мор. механичен лот (за измерване на водни дьлбочини).

sounding

- ['saundi¤] a 1. звучен, силен; 2. громък, бомбастичен; празен; надут, важен. ['saundi¤] n 1. измерване на водни дълбочини; 2. обик. рl установена с лот водна дълбочина; З. място, където се правят измервания на водна дълбочина.

sounding-balloon

- ['saundi¤bъ,lu:n] n балон за измерване на температура, влажност, налягане и пр. в атмосферата.

sounding-board

- ['saundi¤bo:d] n 1. муз. резонатор; 2. прен. средства за разгласа на мнения/изявления и пр.

sounding-line

- ['saundi¤lain] n мор. лот.

sounding-rod

- ['saundi¤rod] n мор. прът за измерване на водата в трюма.

soundless

- ['saundlis] a беззвучен; безшумен, тих.

soundlessly

- ['saundlisli] adv безшумно, тихо.

soup

- [su:p] n 1. супа; 2. sl. мощност на мотор; З. sl. нитроглицерин; in the ~ в затруднение; ~ and fish sl. вечерно облекло. [su:p] v разг. увеличавам мощта на мотор чрез свръхподхранване.

soup-kitchen

- ['su:pkitshъn] n безплатна трапезария (за бедни или пострадали при бедствие).

soup-plate

- ['su:ppleit] n дълбока/супена чиния.

soup-spoon

- ['su:pspu:n] n супена лъжица.

soup-ticket

- ['su:ptikit] n купон за безплатно хранене.

soupcon

- ['su:pson] n фр. малко количество: a ~ of мъничко (особ. в готварски рецептu).

soupy

- ['su:pi] а 1. като супа, чорбест; 2. много облачен/ мъглив (за време); З. блудкаво сантиментален, сълзлив.

sour

- ['sauъ] а 1. кисел (и за почва); 2. вкиснал, прокиснал; прен. кисел, сърдит, раздразнителен; рязък; З. (под)квасен; 4. ам. некачествен, незадоволителен; негоден; 5. неприятен, противен. ['sauъ] v 1. прокисвам се, вкисвам се; прен. развивам се зле, провалям се, пропадам; излизам несполучлив/ неуспешен: 2. огорчавам се; озлобявам се. ['sauъ] n ам. коктейл с лимон.

source

- [so:s] n 1. извор (на река); 2. извор, източник, начало; ~ language ам. езикът, от който (нещо) се превежда; ~ materials документи, паметници и пр., служещи за изследвания, първоизточници.

sourdough

- [sauъ'dou] n 1. квас (особ. от тесто); 2. ам. sl. дългогодишен заселник (особ. в Канада и Аляска).

sourpuss

- ['sauъpu:s] n sl. раздразнителен/вечно недоволен човек, мърморко.

soursop

- ['sauъsop] n тропическо дърво с едри сочни кисели плодове.

sousaphone

- ['su:zъfoun] n голям басов меден инструмент.

souse

- [saus] n 1. саламура; марината; 2. пача; З. ам. маринована свинска глава/крачета/уши; 4. накисване; мариноване; 5. sl. пияница. [saus] v 1. слагам в/заливам със саламура; мариновам; 2. потапям, накисвам, наквасвам се; З. sl. напивам (се). [saus] v 1. връхлитам (down on върху) (за птица); 2. ав. пикирам.

soused

- [saust] а 1. маринован; 2. sl. пиян.

soutache

- ['su:ta:sh] n фр. суеташ (вид тесен галон, ширит).

soutane

- [su:'ta:n] n фр. расо на католически свещеник.

souteneur

- ['su:tъnъ:] n фp. издържан от проститутки мъж, сутеньор.

south

- [sauҐ] n 1. юг (обик. с определит. чл.); the S. ам. Южните щати: 2. южната част на град, държава и пр. [sauҐ] а южен; the S. Seas южната част на Тихия океан. [sauҐ] аdv на юг; южно (of от). [sauҐ] v 1. отправям се към/движа се на юг (особ. за кораб); 2. астр. пресичам меридиан (за небесно тяло).

south-south-east

- ['sauҐsauҐ'i:st] adv по средата между юг и югоизток.

south-south-west

- ['sauҐsauҐ'west] adv по средата между юг и югозапад.

southbound

- ['sauҐbaund] а пътуващ/отправен на юг.

southdown

- ['sauҐdaun] n английска порода овце.

southeast

- ['sauҐ'i:st] 1. а югоизточен; 2. n югоизток. ['sauҐ'i:st] adv на югоизток, югоизточно.

southeaster

- [sauҐ'i:stъ] n (силен) югоизточен вятър.

southeasterly

- ['sauҐ'i:stъli] a, adv югоизточен, югоизточно.

southeastern

- ['sauҐ'i:stъ:n] а югоизточен.

southerly

- ['sлъli] a, adv южен; на юг.

southern

- ['sлъn] а южен, южняшки; S. Cross астр. Южният кръст.

southerner

- ['sлъnъ] n южняк.

southernmost

- ['sлъnmoust] а най-южен.

southernwood

- ['sлъnwud] n бот. божо дръвче, катриника (Artemisia abrotanum).

southing

- ['saui¤] n мор. придвижване на юг.

southpaw

- ['sauҐpo:] n cn. разг. играч левак (особ. в бейзбол).

southron

- ['saurъn] шотл. 1. а южен; английски; 2. п южняк; англичанин.

southward

- ['sauҐwъd] а южен, обърнат на юг. [] adv на/към югозапад.

southwards

- ['sauҐwъdz] southward .

southwest

- [sauҐ'west] 1. а югозападен; 2. n югозапад. [sauҐ'west] ndv на/към югозапад.

southwester

- [sauҐ'westъ] n (силен) югозападен вятър.

southwesterly

- [sauҐ'westъli] a, adv югозападен (и за вятьр); югозападно.

souvenir

- ['su:vъniъ] n (нещо за) спомен, сувенир.

sovereign

- ['sovrin] n 1. суверен; 2. златна лира (английска монета). ['sovrin] а 1. върховен; независим, суверенен; абсолютен, неограничен; ~ rights пълни/суверенни права; ~ power върховна власт; 2. пълновластен; З. висш; върховен; неоспорим; 4. ефикасен (за лекарство).

sovereignty

- ['sovrъnti] n 1. върховна власт; 2. суверенитет; З. независима/суверенна държава.

soviet

- ['souviet] n рус. 1. S. съвет (орган на дьржавната власт в СССР); the ~s руснаците, болшевиките, руският народ, съветските народи; 2. attr съветски, руски; ~ Union Съветски съюз.

sovietism

- ['souvietizm] n съветска система на управление.

sovietize

- ['souvietaiz] v въвеждам съветска система на управление.

sovkhoz

- ['sovkoz] n (pl -zi, -zes) рус. совхоз.

sovran

- ['sovrъn] noem. sovereign.

sow

- [sou] v (sowed [soud] ; sown [soun], sowed) 1. сея, засявам, посявам; ~ the wind and reap the whirlwind който гроб копае другиму, сам пада в него; 2. прен. сея, пораждам, слагам начало на; предизвиквам, подстрекавам; З. посипвам, обсипвам, покривам плътно (with с). [sou] n 1. свиня; 2. метал. слитък; to get/take the wrong ~ by the ear правя/идвам до погрешно заключение, сгрешавам; сбърквам адреса.

sow-thistle

- ['sauҐisl] n бот. кострец (Sonchus).

sowback

- ['saubaek] n нисък пясъчен хребет.

sowbread

- ['saubred] n бот. дива циклама, ботурче.

sower

- ['souъ] n 1. сеяч; 2. сеялка.

sowing

- ['soui¤] n сеитба; посев.

sowing-machine

- ['soui¤mъshi:n] n сеялка.

sown

- [] вж. sow.

soy

- [soi] n 1. вид японски/китайски соc за риба, приготвен от соя; 2. ~ (bean) soya (bean).

soya

- ['soiъ] n бот. соя (u ~ bean) (Soja hispida).

sozzled

- [sozld] а пиян-залян.

spa

- [spa:] n (курортно място с) минерален извор; бани.

space

- [speis] n 1. пространство, площ; място; 2. разстояние, празно място; З. печ. разредка; 4. период/промеждутък от време; within the ~ of в продължение/разстояние/течение на; after a short ~ след кратко време; to rest a ~ почивам си малко; 5. място (вьв влак и пр.). [speis] v 1. оставям място между букви, думи, редове и пр.; поставям на интервали (и с out); 2. печ. разреждам, набирам с разредка/шпац.

space flight

- ['speisflait] n космически полет.

space mark

- ['speisma:k] n печ. знак за разстояние (І) (в коректyри).

space medicine

- ['speismedsin] n дял от медицината, занимаващ се с влиянието на космическите полети върху човешкото тяло, космическа медицина.

space platform

- ['speisplaetfo:m] n космическа площадка.

space probe

- ['speisproub] n косм. изследователска ракета; автоматична научноизследователска станция.

space rocket

- ['speisrokit] n ракета за изстрелване на космически кораби.

space ship

- ['speisship] n ракетен кораб за междупланетни полети.

space station

- ['speissteishъn] n космическа станция.

space suit

- ['speis,sju:t] n косм. скафандър.

space time

- ['speistaim] n физ., фил. четвъртото измерение.

space travel

- ['speistraevъl] n пътуване из космоса.

space traveller

- [] spaceman 1.

space vehicle

- [] spacecraft.

space walk

- ['speiswo:k] n излизане на космонавт извън космическия кораб в космическото пространство.

space-bar

- ['speisba:] n клавиш за интервал (на пишеща машинa).

space-heater

- ['speishi:tъ] n отоплително тяло (електрическа, газова печка и пр.).

space-writer

- ['speisraitъ] n писател/журналист, работещ на хонорар.

spacecraft

- ['speiskra:ft] n космически кораб.

spaceman

- ['speismъn] n (pl -men) 1. човек, който пътува из космоса; 2. човек, чиято работа е свързана с космонавтиката; З. извънземен жител, посетил нашата планета.

spaceport

- ['speispo:t] n космодрум.

spacial

- [] spatial.

spacing

- ['speisi¤] n 1. нареждане с разстояние; 2. интервал между букви/думи/редове.

spacious

- ['speishъs] а 1. просторен, пространен, обширен; 2. широк (за крьгозор и пр.).

spaciously

- ['speishъsli] adv просторно, обширно.

spaciousness

- ['speishъsnis] n просторност, обширност, широта.

spade

- [speid] n 1. лизгар, бел, права лопата; 2. остра лопата за рязане на китова маc; to call a ~ a ~ наричам нещата с истинските им имена, казвам истината право в очите. [speid] v прекопавам/копая с лопата (и с up). [speid] n пика (карта); in ~s ам. sl. до голяма степен; крайно. [speid] n кастрирано животно.

spade beard

- ['speidbiъd] n 1. продълговата заострена накрая брада; 2. продълговата брада, завършваща в права линия.

spade-bone

- ['speidboun] n анат. лопатка.

spadework

- ['speidwъ:k] n прен. грубата/черната предварителна/подготвителна работа; неприятна/неблагодарна работа.

spadger

- ['spaedjъ] n sl. врабче.

spado

- ['speidou] n кастриран/импотентен мъж/животно.

spaghetti

- [spъ'geti] n um. тънки макарони, спагети.

spahi

- ['spa:hi:] n ист. спахия.

spake

- [] вж. speak.

spall

- [spo:l] n късче, парченце (от руда, камьк). [spo:l] v ломя, троша, цепя, чупя (руда, камьни).

spalpeen

- [spael'pi:n] n ирл. 1. хлапак; 2. пакостник, безделник.

spam

- [spaem] n вид мляна/кълцана шунка/бут с подправки (консерва).

span

- [spaen] вж. spin1. [spaen] v (-nn-) 1. измервам с педя; 2. обхващам, обгръщам (и прен.); his eye ~ned the distance той измери разстоянието с око; З. простирам се над, свързвам две противоположни точки (за мост, свод и пр.); to ~ a river with a bridge построявам мост над река; 4. продължавам, трая, обхващам, разпростирам се върху; his career ~ned four decades кариерата му обхваща четири десетилетия. [spaen] n 1. педя (мярка около 23 см); прен. късо разстояние; протежение, пространство; 2. ограничен период от време; промеждутък; продължителност, времетраене; the whole ~ of Roman history цялата история на Римската империя; З. дължина от край до край; 4. ав. разпереност на крилата; 5. част от мост между две подпори. [spaen] n ам. чифт животни (коне, мулета, волове и пр.).

span roof

- ['spaenru:f] n двустранен покрив.

span-worm

- ['spaenwъ:m] n ам. зоол. гъсеница педомерка.

spandrel

- ['spaendrъl] n арх. пазва на свод.

spang

- [spae¤] adv ам. разг. 1. точно, право; 2. напълно, съвсем.

spangle

- ['spae¤gъl] n 1. дребен лъскав предмет/частичка; 2. пайета, лотура; 3. бот. малък израстък на дъбов лист. ['spae¤gъl] v 1. украсявам/гарнирам с пайети; 2. обсипвам/осейвам с лъскави предмети.

spangly

- ['spae¤gli] а отрупан/украсен с пайети и пр.

spaniard

- ['spaeniъd] n испанец.

spaniel

- ['spaeniъl] n 1. спаниел (дребна порода куче); 2. подлизурко, подмазвач.

spanish

- ['spaenish] 1. а испански; 2. n испански език.

spanish Main

- ['spaenishmein] n ист. североизточният бряг на Северна Америка и част от Карибско море.

spanish Moss

- ['spaenishmos] n бот. тропическо епифитно растение (Tillandsia usneoides), растящо на висящи туфи по дърветата.

spanish bayonet

- ['spaenish,beiъnit] n бот. вид юка (Yucca aloifolia).

spanish influenza

- ['spaenish,influ'enzъ] n мед. пандемичен грип/инфлуенца.

spanish omelette

- ['spaenish'omlit] n омлет със запържени зеленчуци (лук, чушки, домати), обик. непрегънат.

spank

- [spae¤k] v 1. плесвам, наплесквам, шляпвам; бия с ръка, натупвам (обик. дете по задничето); 2. движа се бързо/енергично; профучавам (обик. за кон). [spae¤k] n плесване, шляпане, (на)тупване.

spanker

- ['spae¤kъ] n 1. бърз кон, бегач; 2. забележителен по размери/качества човек/предмет; З. мор. бизан (платно).

spanking

- ['spae¤ki¤] n напляскване, натупване (на дете); бой. ['spae¤ki¤] а 1. бърз, енергичен; 2. sl. отличен, чудесен, превъзходен; поразителен; we had a ~ time прекарахме чудесно; З. силен; ~ breeze силен попътен вятър.

spanner

- ['spaenъ] n 1. винтов/гаечен ключ; 2. стр. напречник; to throw a ~ into the works саботирам проект/планове/начинание; З. span-worm.

spar

- [spa:] n 1. мор. рангоут (мачти, рейки, стенги и пр.); 2. як дървен/метален прът; греда; З. ав. лонжерон. [spa:] v поставям мачти/греди. [spa:] n минер. шпат. [spa:] v (-rr-) 1. боксирам се (особ. при тренировка); боричкам се; to ~ at правя движения с юмруци срещу някого; 2. боря се с шипове (за петли); З. карам се, препирам се, споря; to ~ for time мъча се да печеля време. [spa:] n 1. боксов мач; 2. борба с петли; З. препирня, спор.

spar-buoy

- ['spa:boi] n шамандура с вертикален дълъг прът.

spar-deck

- ['spa:dek] n мор. горна палуба, спардек.

sparable

- ['spaerъbl] n малко обущарско гвоздейче без главичка.

spare

- [spЁъ] а 1. свободен, излишен, неизползуван, в повече; ~ room стая за гости; ~ parts резервни части; 2. оскъден; пестелив (и за стил); З. сух, слаб (за телосложение). [spЁъ] v 1. щадя, пощадявам; if we are ~d ако оживеем/оцелеем; ~ my blushes не ме карай да се изчервя(вам); 2. жаля, щадя, пазя; to ~ no expenses не жаля средствата; to ~ o.s. пазя си силите, не си давам зор, не се пресилвам; not to ~ o.s. не си щадя силите, правя всичко възможно, полагам всички усилия; ~ the rod and spoil the child без бой децата се разглезват, пръчката е излязла от рая; З. пестя, икономисвам; enough and to ~ достатъчно и предостатъчно; 4. отделям (време, внимание и пр.); I have no time to ~ нямам никакво свободно/излишно време; can you ~ me a pound/a minute? можеш ли да ми дадеш/отделиш една лира/минута?. [spЁъ] n 1. резервна част (на кола, уред и пр.); 2. ам. събаряне на всички кегли с първите две топки.

spare tyre

- ['spЁъtaiъ] n прен. разг. натрупани над талията тлъстини.

spare-rib

- ['spЁъrib] n (свински) ребра с много малко останало по тях месо.

sparely

- ['spЁъli] adv оскъдно; скромно; икономично.

sparge

- [spa:dj] v поръсвам, попръсквам, навлажнявам (особ. при варене на бира).

sparing

- ['spЁъri¤] а 1. умерен; предпазлив; 2. икономичен (in), пестелив (of), стиснат; скъп (на думи и пр.); З. ограничен, оскъден; 4. снизходителен; милостив.

sparingly

- ['spЁъri¤li] adv умерено; пестеливо; оскъдно.

spark

- [spa:k] n 1. искра; прен. искрица (живот, надежда и пр.); 2. електрическа искра; З. прен. проблясък, проява (ни интелект, духовитост и пр.); 4. рl мор. sl. радист; as the ~s fly upward естествено, неизбежно; to strike ~s out of s.o. накарвам някого да блесне (в разговор и пр.). [spa:k] v 1. пускам искри, искря; 2. ел. давам искра. [spa:k] n 1. весел младеж; 2. галантен кавалер; З. ухажор. [spa:k] v 1. проявявам се като галантен кавалер; 2. ухажвам.

spark-coil

- ['spa:kkoil] n ел. индукционна макара.

spark-gap

- ['spa:kgaep] n ел. искров промеждутък.

spark-plug

- ['spa:kplлg] sparking-plug.

sparking-plug

- ['spa:ki¤plлg] n 1. авт. свещ; 2. aм. инициатор.

sparkish

- ['spa:kish] а 1. весел; 2. галантен.

sparkle

- [spa:kl] v 1. блещукам; 2. искря (за вино, очи и пр.); З. шумя, кипя (за шампанско); 4. блестя (за интелект и пр.). [spa:kl] n 1. искрене, блестене, блясък; 2. веселост; З. остроумие.

sparkler

- ['spa:klъ] n 1. sl. брилянт; 2. фoйерверк; З. pl sl. искрящи очи.

sparklet

- ['spa:klit] n искрица.

sparkling

- ['spa:kli¤] а 1. искрящ; 2. блестящ; З. газиран, искрящ, пенлив (за вино).

sparring partner

- ['spa:ri¤,patnъ] n 1. бокс партньор при тренировка; 2. прен. човек, с когото ти е интересно да спориш.

sparring-match

- ['spa:ri¤maetsh] n 1. боксов мач (особ. за тренировка); 2. прен. препирня, спор.

sparrow

- ['spaerou] n врабче.

sparrow-grass

- ['spaerougra:s] n вулг. аспержа.

sparrow-hawk

- ['spaerouho:k] n ястреб врабчар (Accipiter nisus).

sparry

- ['spa:ri] а минер. изобилствуващ с/подобен на шпат.

sparse

- [spa:s] а рядък; пръснат, разпръснат, разпилян (за ристения, население); ~ beard рядка брада.

sparsely

- ['spa:sli] adv разпръснато, нарядко.

sparsity

- ['spa:siti] n рядкост; недостатъчност, оскъдица.

spartacist

- ['spa:tъsist] n спартакист, спартаковец (член на основания от Карл Либкнехт сьюз "Спартак").

spartan

- ['spa:tъn] I. а спартански; II. п 1. спартанец; 2. смелчага.

spasm

- [spaezm] n 1. спазма, гърч; 2. изблик; пристъп.

spasmodic

- [spaez'modik] а конвулсивен, спазматичен; идващ на пристъпи.

spasmodically

- [spaez'modikъli] adv на пристъпи; на/с прекъсвания.

spastic

- ['spaestik] 1. а спастичен, спазматичен; 2. п болен от церебрален паралич.

spat

- [spaet] n хайвер на стриди. [spaet] v (-tt-) хвърлям си хaйвера (за стрида). [spaet] n обик. рl гети. [spaet] вж. spit. [spaet] n ам. 1. скарване; 2. плесване; З. незначително количество. [spaet] v (-tt-) дърля се, препирам се, карам се.

spatchcock

- ['spaetshkok] n убита и веднага сготвена птица. ['spaetshkok] v разг. вмъквам/прибавям думи набързо, обик. неуместно (в писмо, телеграма и пр.).

spate

- [speit] n 1. прииждане (на река); in ~ придошъл: 2. прен. изобилие, маса; порой, поток; З. ам. избухване; изблик (на гняв и пр.).

spathe

- [spei] n бот. лист под/около съцветие.

spatial

- ['speishъl] а пространствен.

spatiality

- [speishi'aeliti] n пространственост.

spatially

- ['speishъli] adv пространствено.

spatter

- ['spaetъ] v 1. изпръсквам, опръсквам; 2. пръскам: лискам, плискам (се); З. тракам, потраквам (за дьждовни капки); 4. черня, клеветя. ['spaetъ] n 1. изпръскване, опръскване; 2. плискане; З. потракване.

spatula

- ['spaetjulъ] n тех., фарм. шпатула.

spatulate

- ['spaetjuleit] а бот., зоол. във форма на шпатула; с широк заоблен край.

spavin

- ['spaevin] n вет. подуване/надебеляване на ставите (особ. у конете), шпат.

spavined

- ['spaevind] а вет. болен/окуцял от шпат (за кон).

spawn

- [spo:n] I. v 1. хвърлям хайвера си, снасям яйца (за риба, жаба и пр.); 2. размножавам се чрез хайвер; З. засаждам с мицел; 4. презр. размножавам се, плодя се; създавам, раждам; умножавам се. [spo:n] n 1. хайвер: яйца; 2. презр. потомство; племе; З. презр. изчадие; 4. бот. мицел.

speak

- [spi:k] v (spoke [spouk], ост. spake [speik]; spoken [spokъn] ) 1. говоря, приказвам. разговарям (to, with с, about за); думам; to ~ the truth говоря/казвам истината; to ~ o.'s mind говоря откровено, казвам каквото мисля; strictly/properly ~ing по-точно казано, строго погледнато; roughly ~ing казано общо (без подробностите); generally ~ing в общи линии казано; legally ~ing от правна гледна точка; English spoken тук се говори английски; 2. говоря, произнасям слово/реч; изказвам се; to ~ to the point говоря по същество/точно по вьпроса; З. мор. разменям сигнали (с друг кораб); 4. издавам звуци, звуча, зазвучавам (за музикален инструмент и пр.); гърмя, загърмявам, гръмвам (за орьдие и пр.); 5. прен. ост. говоря/свидетелствувам за, соча, показвам; it ~s for itself не се нуждае от доказателства; 6. лая по заповед (за куче); to ~ for говоря от името на, ставам изразител на мнението/желанията/чувствата на; свидетелствувам в полза на; to ~ for o.s. говоря само от свое име, изказвам личното си мнение; speak of споменавам, говоря за; nothing to ~ of нищо особено, немного, не е кой знае колко/какво; speak out говоря силно/ясно/открито/без колебание или страх; speak to 1) говоря на, поговорвам с; обръщам се към, заговорвам някого; 2) (за)свидетелствувам, потвърждавам; speak up 1) говоря високо/силно; говоря ясно и открито; 2) изказвам се; З) заговорвам, проговорвам; 4) to ~ up for застъпвам се за.

speak-easy

- ['spi:ki:zi] n ам. разг. контрабандно питейно заведение (особ. през сухия режим).

speaker

- ['spi:kъ] n 1. говорител; 2. радиоговорител, спикер; З. оратор; a good/poor ~ добър/лош оратор; 4. the S. парл. председател на долната камара на Английския парламент, спикер.

speakership

- ['spi:kъship] n парл. председателство (дльжност и период).

speaking

- ['spi:ki¤] а 1. говорещ, приказващ; 2. изразителен; очебиен, красноречив; ~ likeness поразителна прилика; жив портрет. ['spi:ki¤] n говорене, приказване; реч.

speaking-trumpet

- ['spi:ki¤,trлmpit] n 1. рупор; 2. ост. слухова тръба (за глух човек).

speaking-tube

- ['spi:ki¤tju:b] n 1. домофон; 2. тръба за разговаряне с шофьор/кочияш; З. мор. тръба за разговаряне от разстояние.

spear

- [spiъ] n 1. копие; 2. поет. копиеносец; З. харпун; 4. бот. филиз, млад стрък трева и пр. [spiъ] v 1. пронизвам, промушвам (с копие); 2. забивам харпун в; З. бот. пускам дълги филизи.

spear grass

- ['spiъgra:s] n вид дълга твърда трева.

spear side

- ['spiъsaid] n мъжката/бащината линия в рода.

spearhead

- ['spiъhed] n 1. острие на копие; 2. човек/ част, повеждаща атака; З. челен отряд, авангард (и прен.).

spearman

- ['spiъmъn] n (pl -men) копиеносец.

spearmint

- ['spiъmint] n бот. градинска мента (Mentha spicata).

spec

- [spek] n разг. спекулация, рисковано предприятие; I did it on ~ направих го наслуки; it turned out a good ~ излезе добре/успешно.

special

- [speshl] a 1. специален, нарочен; for a ~ purpose със специална цел; ~ anatomy анатомия на отделните части на тялото; ~ hospital специализирана болница; ~ case 1) специален/особен случай; 2) юр. писмено изложение на факти, депозирано от страните в съдебен процес; ~ constable граждански мобилизиран човек в полицията при критични обстоятелства; ~ licence разрешение за брак без спазване на формалностите; ~ pleading 1) юр. нови/допълнителни доказателства, представени от страна в процес; 2) разг. софистика; 2. необикновен, необичаен, особен; З. специален, извънреден, изключителен; ~ delivery бърза поща; ~ edition извънредно издание (на вестник); 4. определен. [speshl] n 1. специално нещо/лице; 2. специален влак/автобус и пр.; З. извънредно издание (на вестник); рад., телев. извънредно предаване; 4. special constable (вж. special 1.).

specialist

- ['speshъlist] n специалист.

speciality

- [speshi'aeliti] n 1. особеност, характерна/отличителна черта; 2. специалност; to make a ~ of специализирам се в/по; З. специален обект на внимание/занимание; 4. специалитет.

specialization

- [speshъlai'zeishn] n специализация; специализиране.

specialize

- ['speshъlaiz] v 1. специализирам се (in в); 2. приспособявам (се); З. биол. модифицирам орган и пр и го приспособявам за нова функция; 4. ограничавам; 5. точно определям, специфицирам.

specially

- ['speshъli] adv специално, нарочно; особено.

specialty

- ['speshъlti] n 1. юр. официален договор, акт; 2. speciality 2.,3.

specie

- ['spi:shi:] n звонкови монети; to pay in ~ плащам в пари; to return insult in ~ отвръщам на оскърблението с оскърбление.

species

- ['spi:shi:z] n (pl без изменение) 1. биол. вид; 2. род, вид, сорт; порода; разновидност; the/our ~ човешкият род.

specific

- [spi'sifik] а 1. специфичен, особен; 2. характерен, типичен, свойствен; З. точно определен; ограничен; недвусмислен; 4. биол. видов; the generic and ~ names of plants родовите и видовите наименования на растенията; 5. мед. специфичен.

specific performance

- [spi'sifikpъ'fo:mъns] n юр. точно изпълнение на поетите по договор задължения.

specification

- [sреsifi'keishn] n 1. обик. рl спецификация; 2. подробности, уточняване (на договор и пр.).

specificity

- [spesi'fisiti] n специфичноcт, специфика.

specifics

- [spi'sifik] n 1. специфично средство/лекарство; 2. характерно качество/черта; З. обик. pl подробности, детайли.

specify

- ['spesifai] v 1. определям, уточнявам, установявам; изрично упоменавам; 2. давам спецификация, З. придавам особен характер/вид.

specimen

- ['spesimъn] n 1. образец, мостра; 2. екземпляр, специмен; експонат; З. мед. проба за лабораторно изследване (крьв, урина и пр.); 4. разг., обик. презр. екземпляр, субект, тип, терк.

speciology

- [spi:shi'olъdji] n наука за произхода и развитието на видовете.

speciosity

- [spi:shi'ositi] n 1. привидна благовидност; 2. показност.

specious

- ['spi:shъs] a 1. благовиден; 2. показен; измамливо привлекателен, външно/привидно приемлив; ~ refinement външна/повърхностна изисканост.

speck

- [spek] n 1. петънце, точица (и от загниване); 2. дребно нещо, частичка, зрънце. [spek] v 1. петня; 2. нашарвам, покривам/изпъстрям с петна/точици.

speckle

- [spekl] n петънце; луничка (на кожата). [spekl] v покривам/изпъстрям с петна/точки/лунички; нашарвам.

speckled

- [spekld] а на петна/точки/лунички; пъстър; луничав.

specs

- [speks] n разг. очила.

spectacle

- ['spektъkl] n 1. зрелище, гледка; to make a ~ of o.s. ставам за смях/подигравка; 2. спектакъл, представление; З. рl очила; 4. цветни стъкла (на семафор и пр.).

spectacled

- ['spektъkld] а 1. с очила, очилат; 2. с кръгове около очите (за змия и пр.).

spectacular

- [spek'taekjulъ] а 1. грамаден, грандиозен, импозантен; ефектен, пищен; 2. драматичен, вълнуващ, поразителен. [spek'taekjulъ] n грандиозно представление и пр.

spectator

- [spek'teitъ] n зрител; наблюдател; очевидец.

spectra

- [] вж. spectrum.

spectral

- ['spektrъl] a 1. призрачен; 2. физ. спектрален.

spectre

- ['spektъ] n привидение, призрак, сянка, фантом.

spectrogram

- ['spektrograem] n спектрограма.

spectroscope

- ['spektrъskoup] n спектроскоп.

spectroscopy

- [spek'troskъpi] n спектроскопия.

spectrum

- ['spektrъm] n (pl -ra) 1. спектър; ~analysis спектрален анализ; 2. физ. остатъчен образ, послеобраз.

specular

- ['spekjulъ] а отразяващ, огледален.

speculate

- ['spekjuleit] v 1. отдавам се на размисъл, размишлявам (on, upon, about); обмислям; 2. тьрг. занимавам се със спекула.

speculation

- [,spekju'leishn] n 1. размишление; размишляване; 2. теория; предположение, хипотеза; З. спекулация (и тьрг.).

speculative

- ['spekjulъtiv] а 1. умозрителен, теоретичен; 2. спекулативен; несигурен, рискован.

speculator

- ['spekjuleitъ] n 1. мислител; 2. спекулант.

speculum

- ['spekjulъm] n (pl -la) 1. металическо огледало; 2. мед. разширител (на отвор, трьба, канал); З. рефлектор; 4. око (на крило на птица).

sped

- [] вж. speed.

speech

- [spi:tsh] n 1. говор, реч; to have ~ with s.o. разговарям с някого; 2. реч, слово; to deliver/make a ~ произнасям реч; set ~ предварително подготвена реч; ~ from the throne тронно слово; З. език; говор, диалект, жаргон; 4. звук от инструмент (особ. от орган); 5. театр. реплика; 6. ост. слух, мълва.

speech community

- ['spi:tshkъ,mjuniti] n езикова общност.

speech correction

- ['spi:tshkъ'rekshn] speech therapy.

speech-day

- ['spi:tsh'dei] n уч. годишен акт.

speech-reading

- ['spi:tshri:di¤] n разбиране на говора по движението на устните.

speechify

- ['spi:tshifai] v шег., upoн. ораторствувам.

speechless

- ['spi:tshlis] a 1. занемял, онемял; безмълвен; ~ with surprise занемял от изненада; 2. ням; З. неизразим; 4. изумен.

speed

- [spi:d] n 1. бързина, скорост; with all/top ~ много бързо; at full/top ~ с пълна скорост, с най-голяма бързина; 2. тех. брой на оборотите; a three-~ engine трискоростен двигател; З. фот. скорост; 4. сполука, благоденствие; щастие, успех; 5. sl. метедрин (наркотик). [spi:d] v (sped [sped] ) 1. движа се бързо, летя; motors sped past префучаваха автомобили; 2. отпращам набързо; запращам (стрела); З. ост. преуспявам, правя да преуспее/процъфти; God ~ you! да те поживи/да ти помогне господ! 4. (pt speeded) установявам/регулирам скоростта на (машина, мотор); 5. авт. карам с превишена скорост; 6. to ~ up (pt, рр speeded) ускорявам; увеличавам продукцията; повишавам скоростта.

speed limit

- ['spi:dlimit] n максималната позволена скорост за каране на превозни средства.

speed merchant

- ['spi:dmъ:tshъnt] n моторист, каращ с голяма скорост.

speed reading

- ['spi:d'ri:di¤] n метод за скоростно/бегло четене.

speed trap

- ['spi:dtraep] n част от шосе, контролирано от прикрити полицаи/радар и пр.

speed-cop

- ['spi:dkop] n sl. полицай, контролиращ движението.

speed-indicator

- ['spi:dindi,keitъ] speedometer.

speed-reducer

- ['spi:dri'dju:sъ] n тех. редуктор.

speed-up

- ['spi:dлp] n 1. увеличаване на скорост, ускорение; 2. повишаване на производителността на труда без допълнително възнаграждение.

speedball

- ['spi:dbo:l] n pl. смec от кокаин и хероин/морфин.

speedboat

- ['spi:dbout] n бързоходна моторна лодка.

speeder

- ['spi:dъ] n тех. регулатор на скоростите; приспособление за увеличаване на скоростта.

speedily

- ['spi:dili] adv бързо; скоро, незабавно.

speedometer

- [spi:'domitъ] n тех. спидометър, скоростомер.

speedster

- ['spi:dstъ] n ам. моторист, каращ с превишена скорост.

speedway

- ['spi:dwei] n 1. мотописта; 2. ам. (коридор на) шосе за ускорено движение.

speedwell

- ['spi:dwel] n бот. великденче, вероника (Veronica officinalis).

speedy

- ['spi:di] a 1. бърз; спешен; 2. незабавен.

speiss

- [spais] n метал. шпайза.

speleology

- [spi:li'olъdji] n изучаване на пещерите, спелеология.

spell

- [spel] n 1. заклинание; under a ~ омагьосан; омаян; to break the ~ развалям магията; прекъсвам очарованието; 2. чар, очарование, обаяние. [spel] v (spelt, spelled [spelt, speld] ) 1. изричам/пиша дума буква по буква; how do you ~ your name? как се пише иметo ви? to learn to ~ (correctly) уча се да пиша правилно; 2. образувам дума (за буквu); З. означавам; предвещавам; 4. довеждам до, имам за последица; spell backward 1) пиша/изричам буквите на дума отзад напред/в обратен ред; 2) прен. изопачавам; spell out 1) произнасям по букви; 2) изписвам/изработвам бавно/с мъка; З) печ. напиши цяло/несъкратено, изпиши; 4) to ~ s.th. out обяснявам подробно/изяснявам нещо; spell over spell out 1), 2). [spel] n (кратък) период; to do a ~ of work поработвам (малко); wait (for) a ~ почакайте малко; a cold ~ in March кратко застудяване през март; a long ~ of fine weather дълъг период от хубаво време; a ~ of illness кратко боледуване; a ~ of coughing закашляне, пристъп на кашлица; to take ~s at the wheel with редувам се с някого в шофирането (при пьтуване с кола). [spel] v 1. работя/правя нещо на смени/с почивки; отменям, сменям (в работата и пр.); will you ~ me at the oars? ще ме смениш ли в гребането? 2. ам. правя почивка; давам отдих на.

spellbind

- ['spelbaind] v (-bound [-baund]) 1. омагьосвам; 2. очаровам, обайвам; пленявам, завладявам.

spellbinder

- ['spelbaindъ] n разг. оратор (особ. политически), който завладява слушателите си; магьосник на словото.

spellbound

- ['spelbaund] а 1. очарован, омагьосан, запленен; 2. смаян, слисан.

spelldown

- ['speldaun] ам. spelling-bee.

speller

- ['spelъ] n 1. човек, който пише/изговаря думи буква по буква; a good ~ човек, който пише правилно; 2. ам. spelling-book.

spelling

- ['speli¤] n правопис, ортография; variant ~s of a word правописни варианти на дадена дума; ~ pronunciation произнасяне на дума, както е написана, а не както трябва да се чете.

spelling-bee

- ['sреli¤bi:] n състезание по правопис.

spelling-book

- ['speli¤buk] n ръководство по правопис.

spelt

- [spelt] n бот. вид пшеница, шпелта (Triticum spelta). [] вж. spell.

spelter

- ['speltъ] n цинк (особ. на прьчки).

spelunker

- [spe'lunkъ] n ам. пещерняк, спелеолог.

spence

- [spens] n ост. килер за храна.

spencer

- ['spensъ] n тясно късо (вълнено) жакетче. ['spensъ] n мор. малко корабно платно, използувано при буря.

spend

- [spend] v (spent [spent]) 1. харча, похарчвам (on, ам. for за); изхарчвам; to ~ a penny разг. използувам клозета; 2. изразходвам (сили и пр.); З. прекарвам (време и пр.); 4. употребявам; пропилявам, изхабявам (време, труд и пр.); 5. отдавам, жертвувам; 6. изтощавам (и refl); утихвам, стихвам; the storm is spent бурята утихна; 7. мор. загубвам (мачта и пр.); 8. хвърлям хайвера си (за риба).

spending money

- ['spendi¤mлni] n ам. джобни пари, пари за харчлък.

spendthrift

- ['spendҐrift] n разточителен човек, прахосник, разсипник. ['spendҐrift] а разточителен, разпилян, прахоснически.

spenserian

- [spen'siъriъn] а в стила на Спенсър; ~ stanza Спенсърова строфа.

spent

- [spent] вж. spend. [spent] а изтощен, изнемощял, капнал.

sperm

- [spъ:m] n сперма. [spъ:m] n 1. зоол. кашалот; 2. спермацет; З. китова маc.

sperm-oil

- ['spъ:moil] n маc от кашалот, спермацет.

spermaceti

- [spъ:mъ'seti] n спермацет, китова маc.

spermary

- ['spъ:mъri] n мъжка полова жлеза, тестикул.

spermatic

- [spъ:'maetik] а биол. семенен.

spermatocyte

- ['spъ:mъtъ,sait] n биол. мъжка полова клетка, от която се развива сперматозоид.

spermatozoid

- [spъ:mъtъ'zouid] n биол. сперматозоид.

spermatozoon

- [spъ:mъtъ'zouъn] n (pl -zoa [-zou] ) биол. сперматозоид.

spermwhale

- ['spъ:mweil] n кашалот (Physeter catodon).

spew

- [spju:] v 1. изригвам, изхвърлям, бълвам; ост. повръщам; 2. сипя, изсипвам.

sphagnum

- ['sfaegnъm] n (pl -na [-nъ]) п бот. торфен мъх.

sphenoid

- ['sfi:noid] а клиновиден, клинообразен; ~ bone клиновидна кост.

sphere

- [sfiъ] n 1. геом. сфера; 2. сферично/кълбовидно тяло; кълбо; З. астр. небесно тяло, звезда, планета; 4. поет. небесни селения, небе; 5. прен. област/поле/сфера на действие; компетенция, компетентност; 6. среда, кръг, обкръжение, обстановка. [sfiъ] v 1. затварям/поставям в сфера, обграждам; придавам сферична форма на; 2. поет. въздигам до небесата, превъзнасям, възхвалявам.

spheric

- ['sferik] a 1. spherical; 2. поет. небесен; възвишен.

spherical

- ['sferikl] а сферичен, сферически.

spheroid

- ['sfiъroid] n леко сплеснато кълбо, сфероид.

spheroidal

- [sfiъ'roidl] а почти сферичен, сфероиден.

spherule

- ['sferu:l] n малко кълбо, сферичка.

sphery

- ['sfiъri] a 1. сферичен; 2. поет. небесен.

sphincter

- ['sfinktъ] n анат. пръстеновиден мускул, сфинктер.

sphygmograph

- ['sfigmъgra:f] n мед. апарат за автоматично записване на пулса, сфигмограф.

sphygmomanometer

- [,sfigmomъ'nomitъ] n мед. апарат за измерване на кръвното налягане.

sphygmus

- ['sfigmъs] n физиол. пулc.

sphynx

- [sfi¤ks] n сфинкс (и прен.).

spica

- ['spaikъ] n 1. бот. класовидно съцветие; 2. превръзка във форма на рибена кост/клас.

spice

- [spais] n 1. подправка; cьбup. подправки (зa ястия и др. храни); sugar and ~ and all that's nice всички хубави неща накуп; 2. прен. оттенък, следа, жилка; a ~ of the devil in o.'s character известна проклетия в характера; a ~ of malice злобица; З. поет. приятен мирис; 4. прен. нещо, което придава вкус/интерес/пикантност. [spais] v 1. подправям, слагам подправки на (ядене); 2. примесвам; прен. придавам интерес/пикантност.

spice-bush

- ['spaisbush] n американски храст от семейството на дафиновото дърво (Lyndera benzoin).

spicery

- ['spaisъri] n 1. подправки, специи; 2. пикантност.

spick and span

- ['spikъn'spaen] a 1. чист и спретнат; тип-топ; 2. пресен; нов-новеничък.

spicy

- ['spaisi] a 1. ароматен, ароматичен; подправен; 2. прен. пикантен, сензационен, пиперлия; неприличен; З. sl. жив, енергичен; буен, сприхав.

spider

- ['spaidъ] n 1. паяк; 2. вид чугунен тиган с крака (за огнище); З. прен. интригант; 4. тех. звезда.

spider monkey

- ['spaidъ'mлnki] n вид маймуна.

spider-crab

- ['spaidъkraeb] n зоол. (морски) паяк (Oxyrhyncha).

spider-man

- ['spaidъmъn] n (pl -men) строител, работещ на високи сгради.

spidery

- ['spaidъri] a 1. подобен на паяк; 2. пълен с паяци; З. много тънък (за почерк, крака, спици и пр.).

spiel

- [spi:l] n ам. сладкодумно слово, увлекателно разказана история. [spi:l] v говоря сладкодумно, разказвам словоохотливо/увлекателно.

spieler

- ['spi:lъ] n sl. 1. ам. словоохотлив оратор; 2. австрал. картоиграч мошеник.

spiffing

- ['spifi¤] n sl. стегнат, издокаран, изтупан; хубав, приятен.

spiffy

- ['spifi] spiffing.

spiflicate

- ['spiflikeit] v шег. бия жестоко; съсипвам, унищожавам.

spigot

- ['spigъt] n тех. 1. канелка, чеп; 2. кран.

spike

- [spaik] n 1. острие, шип; клин; металически прът, кол (на ограда); 2. рl сп. обуща на бегач (с шипове); З. заострен край на перила на ограда; 4. бот. клас (на жито); висок стрък, завършващ с класовидно съцветие; 5. рог на млад елен; 6. воен. ист. втулка (на подсип). [spaik] v 1. слагам шипове на; 2. пробождам, промушвам; сп. ранявам (играч) с шиповете на обущата си; З. волейбол забивам топка; 4. ист. разбивам подсипа на топ; прен. изваждам от строя; разсейвам (слух); to ~ s.o.'s guns прен. осуетявам плановете на някого; 5. разг. прибавям алкохол на (напитки).

spike heel

- ['spaikhi:l] n висок, тънък и заострен ток на дамска обувка.

spikenard

- ['spaikna:d] n нард (ароматично растение и мехлем от него).

spiky

- ['spaiki] а 1. заострен, изострен; 2. покрит с шипове; З. прен. упорит, неотстъпчив; обидчив.

spile

- [spail] n 1. стр. кол, пилот; 2. втулка, запушалка; чеп, тапа. [spail] v пробивам дупка за чеп (на бьчва).

spill

- [spil] v (spilt, spilled [spilt, spild]) 1. разливам (се), разсипвам (се); проливам (крьв и пр.); to ~ the beans издавам тайна, раздрънквам, ял съм кокоши крак; 2. лисвам, изсипвам; изхвърлям, изтърсвам (от кон, кола и пр.); З. ам. sl. откривам, разкривам, издавам, раздрънквам; come on, ~ it хайде казвай, изплюй камъчето; 4. мор. избутвам въздуха от платно, преди да го свия. [spil] n 1. изсипване, изтърсване и пр. (вж. spill1); 2. разг. падане. [spil] n 1. тънка тресчица/навита хартия (за палене на тещ, лула); 2. дървена запушалка/тапа; З. тех. недозаварка; косъмна пукнатина.

spillage

- ['spilidj] n 1. разпиляване; 2. разпиляни материали; З. брак.

spillikin

- ['spilikin] n 1. пръчица от дърво/(слонова) кост и пр.; 2. рl игра с такива пръчици.

spillover

- ['spilouvъ] n 1. разпростиране; 2. свръхизлишък; З. пренаселеност, свръхнаселение.

spillway

- ['spilwei] n стр. преливник (на язовирна стена).

spilt

- [] вж. spill1.

spilth

- [spilҐ] n 1. изсипване, разливане; изхвърляне; 2. излишък; З. отпадък, боклук.

spin

- [spin] v (span [spaen], spun [spлn]) (-nn-) 1. преда, изпридам; 2. за паяк, буба и пр. плета, изплитам (мрежа, пашкул и пр.); З. въртя (се), завъртам (се), замайвам (се); my head is ~ning главата ми се върти, вие ми се свят, зашеметен/замаян съм (от учудване и пр.); to send s.o. ~ning зашеметявам някого (сьс силен удар); 4. изработвам/извъртявам/ изтеглям на струг; 5. хвърлям жребий/чоп (с монета); 6. изхвърлям (топка и пр.) с въртене; 7. разг. движа се бързо/шеметно; 8. ловя риба с въртяща се изкуствена стръв; 9. sl. скъсвам/сдрусвам на изпит; to ~ a yarn разказвам надълго измислена/невероятна история, проточвам разказ; spin along летя, нося се (за кола и пр.); spin around spin round; spin out 1) проточвам, разтакам (работа, разисквания и пр.); 2) разтеглям, проточвам, удължавам (разказ и пр.); З) прекарвам, изразходвам (време, пари и пр.); just to ~ out the time само/просто за да мине времето; to ~ out o.'s money харча пестеливо/ по малко; spin round обръщам се бързо/рязко/внезапно. [spin] n 1. предене; 2. въртене, завъртване; З. прен. замайване, объркване; 4. бърза/кратка разходка/обиколка (с кола, велосипед, лодка и пр.); 5. ав. бързо въртене на самолет при вертикално спускане; flat ~ разг. вълнение, паника.

spin-drier

- ['spindraiъ] n центрофуга за изсушаване на пране.

spin-dry

- ['spindrai] v изсушавам пране с центрофуга.

spin-off

- ['spinof] n случайни/непредвидени резултати, особ. вследствие на индустриално/технологично развитие.

spin-out

- ['spinaut] n авт. буксуване/занасяне на кола.

spinaceous

- [spi'neishъs] а като/подобен на спанак.

spinach

- ['spinidj] n 1. спанак; 2. ам. нежелано/ненужно нещо.

spinal

- ['spainъl] а гръбначен; ~ column гръбначен стълб; ~ cord гръбначен мозък.

spindle

- [spindl] n 1. вретено; 2. тънко нещо/човек; З. тех. вал, ос, шпиндел; 4. spindle-tree. [spindl] v изтънявам се, източвaм се, издължавам се.

spindle side

- ['spindlsaid] n майчината/женската линия в рода.

spindle-legged

- ['spindllegd] а с дълги тънки като клечки/мотовилки крака.

spindle-legs

- ['spindllegz] n човек с дълги тънки крака; дългун, крачун.

spindle-tree

- ['spindltri:] n бот. чашкодрян (Euonymus europaeus).

spindly

- ['spindli] a вретеновиден; тънък дълъг, източен, изтънен.

spindrift

- ['spindrift] n пръски от пяна на вълни; ~ clouds леки перести облаци.

spine

- [spain] n 1. гръбначен стълб, гръбнак; 2. бот., зоол. игла, бодил, шип, трън; З. aнат. остър тънък костен израстък, нарастък, шип.

spine-chiller

- ['spaintshilъ] n книга/филм и пр., предизвикващ ужас.

spinel

- ['spinъl] n минер. шпинел (вид кристал).

spineless

- ['spainlis] а 1. зоол. безгръбначен (и прен.); 2. безхарактерен; слаб; З. бот. без бодли.

spinet

- ['spinit, spi'net] n муз. вид клавесин, спинет(а).

spinifex

- ['spainifeks] n австралийска трева с твърди остри листа.

spininess

- ['spaininis] n бодливост, трънливост.

spinnaker

- ['spinъkъ] n мор. голямо триъгълно платно, спинацер.

spinner

- ['spinъ] n 1. предач; 2. предачна машина; З. стругар; 4. spinneret.

spinneret

- ['spinъret] n 1. паяжинна жлеза (на паяк), слюнчеста жлеза (на копринена буба); 2. приспособление за получаване на влакна от синтетични нишки.

spinney

- ['spini] n 1. храсталак, гъсталак; 2. малка горичка.

spinning-house

- ['spini¤haus] n ист. изправителен дом за жени.

spinning-jenny

- ['spini¤djeni] n ист. предачна машина.

spinning-wheel

- ['spini¤wi:l] n чекрък.

spinous

- ['spainъs] а 1. бот., зоол. покрит/пълен с бодли; бодлив, трънлив; 2. приличащ на трън/бодил.

spinster

- ['spinstъ] n неомъжена жена; стара мома.

spinule

- ['spainju:l] n бот., зоол. иглица; бодилче, трънче.

spiny

- ['spaini] a 1. покрит/пълен с игли; 2. бодлив, трънлив; прен. труден, тежък; щекотлив.

spiracle

- ['spaiъrъkl] n 1. зоол. дихателен отвор, стигма; 2. тех. отдушник.

spiral

- ['spaiъrъl] а спирален, спираловиден; винтов; ~ balance кантар, пружинни везни. ['spaiъrъl] n 1. спирала; 2. спирална пружина; З. зоол. спираловидна черупка. ['spaiъrъl] v 1. движа се спираловидно; 2. образувам спирала.

spirant

- ['spaiъrъnt] фон. 1. а спирантен, особ. фрикативен; 2. п спирантна/фрикативна съгласна.

spire

- [spaiъ] n 1. шпил, шпиц, заострен връх на кула/ дърво и пр.; 2. нещо във форма на острие. [spaiъ] v 1. изострям се/изтънявам се нагоре; 2. слагам/построявам шпил. [spaiъ] n 1. спирала; 2. извивка на спирала.

spirit

- ['spirit] n 1. дух, духовно начало; душа; in (the) ~ вътрешно; мислено; духом; 2. дух, призрак, привидение; З. дух; ум; 4. дух, смисъл, същност; 5. обик. рl дух, настроение, душевно състояние, разположение; порив; good/high/great ~s добро/повишено настроение; смелост, самоувереност; low/poor ~s лошо/потиснато настроение; 6. характер; a man of unbending ~ твърд/непреклонен човек, 7. дух, смелост, храброст; въодушевление, живот, пламък; a man of ~ смел/сърцат човек; with ~ енергично; смело, самоуверено; пламенно; 8. обик. рl спирт, алкохол, алкохолни питиета; 9. разтвор, тинктура; ~s of camphor камфоров спирт; ~s of salt ост. солна киселина; ~(s) of wine ост. чист/винен спирт. ['spirit] v 1. грабвам/отвличам тайно и мистериозно (away, off); 2. oбодрявам, развеселявам, въодушевлявам (up).

spirit blue

- ['spiritblu:] n синя анилинова боя, разтворима в спирт.

spirit-gum

- ['spiritgлm] n разтворено в спирт лепило.

spirit-lamp

- ['spiritlaemp] n спиртна лампа, спиртник.

spirit-level

- ['spiritlevъl] n спиртен нивелир, терзия, либела.

spirit-rapping

- ['spiritraepi¤] n рaзг. викане на духове, спиритически сеанс.

spirited

- ['spiritid] a 1. енергичен, жив, оживен, разгорещен; храбър; 2. смел; буен (зa хон); З. в сьчет. c прилагателно с... дух, в ... настроение; low-~ в лошо настроение, унил.

spiritism

- ['spiritizm] spiritualism.

spiritless

- ['spiritlis] a 1. бездушен; апатичен, вял; отпуснат; 2. без настроение, безрадостен; З. страхлив.

spiritual

- ['spiritshuъl] a 1. духовен; 2. одухотворен, възвишен; свят; З. свръхестествен: 4. духовен, църковен, свещенически; 5. религиозен. ['spiritshuъl] n негърска религиозна песен.

spiritualism

- ['spiritjuъlizm] n фил. спиритуализъм.

spiritualist

- ['spiritjuъlist] n фил. спиритуалист, идеалист.

spiritualistic

- [,spiritjuъ'listik] а фил. спиритуалистически.

spirituality

- [,spiritju'aeliti] n 1. духовност; 2. одухотвореност; З. църковно право/юрисдикция; 4. рl църковни такси/данъци и пр.; 5. aм. духовенство.

spiritualization

- [,spiritjuъlai'zeishъn] n 1. одухотворяване; 2. възвисяване; З. ряд. одушевяване.

spiritualize

- ['spiritjuъlaiz] v 1. одухотворявам; 2. въздигам, пречиствам, възвисявам; З. ряд. одушевявам.

spiritually

- ['spiritjuъli] adv духовно; религиозно.

spirituel

- [spiritju'el] а фр. 1. нежен, изтънчен, префинен; ефирен; 2. остроумен, с жив/пъргав ум.

spirituelle

- [spiritju'el] spirituel.

spirituous

- ['spiritjuъs] a съдържащ голям процент дестилиран алкохол.

spirogyra

- ['spaiъro'djaiъrъ] n бот. спирален жабуняк (вид водорасло).

spirometer

- [spaiъ'romitъ] n инструмент за измерване капацитета на белите дробове чрез издишания въздух, спиромер.

spirt

- [] spurt.

spiry

- ['spaiъri] a 1. островръх, със заострен връх; 2. висок и тънък. ['spaiъri] а спирален, спираловиден.

spit

- [spit] n 1. шиш; 2. дълга, вдадена в морето ивица земя; дълъг подводен бряг. [spit] v (-tt-) набождам на/пробождам с шиш/сабя и пр. [spit] v (spat [spaet]) 1. плюя, храча; to ~ on/upon прен. плюя на; 2. фуча (за котка); З. съскам, цвъркам, цвъртя, пращя (за кипящи води, нещо, което се пьржи, свещ и пр.); 4. пращя, пускам искри (за дьрво, вьглен в огьн); 5. изричам ядно/злобно; сипя заплахи/клетви и пр.; 6. ръмя, рося; припръсквам, пръскам (за дьжд, сняг); 7. пускам мастило (за nucалка); to ~ at s.o. заплювам някого; to ~ it out разг. изплювам камъчето, казвам си го; to be the ~ ting image of to be the dead ~ and image of (вж. spit4 4.). [spit] n 1. плюене, храчене; 2. плюнка, храчка; З. леко преваляване; 4. голяма/пълна прилика; to be the (dead/very) ~ (and image) of образ и подобие съм на, приличаме си като две капки вода с; ~ and polish вoeн. почистване на оръжието; мор. идеална чистота; прен. лустросване, прокалена чистота и ред. [spit] n 1. права лопата, бел; 2. дълбочина един бел.

spite

- [spait] n яд; злоба, проклетия, злина; from/in/out of ~ от злоба, напук; to have a ~ against имам зьб на; in ~ of въпреки. [spait] v правя напук, дразня, ядосвам; обиждам; to cut off o.'s nose to ~ o.'s face сам си навреждам oт желание да ядосам/да навредя на някого, заради бълхата изгарям дюшека.

spiteful

- ['spaitful] а злобен, злостен.

spitfire

- ['spitfaiъ] n сприхав/избухлив човек.

spittle

- [spitl] n плюнка, храчка.

spittoon

- [spi'tu:n] n плювалник.

spitz

- [spits] n шпиц (порода куче).

spiv

- [spiv] n 1. черноборсаджия на дребно; 2. безделник, лентяй.

splanchnic

- ['splae¤knik] а анат. коремен, чревен, висцерален.

splash

- [splaesh] v 1. пръскам, изпръсквам, опръсквам; напръсквам; 2. измокрям; З. плискам, изплисквам; заливам; 4. цопвам се; 5. шляпам, цапам, газя; прегазвам, прецапвам; 6. падам/блъскам се/удрям се шумно (зa поток); 7. приземявам се в океана (за космически кораб); 8. украсявам/освежавам с контрастни цветове/тъкани; 9. помествам на видно място (новина); to ~ o.'s money about sl. прьскам/пилея пари, за да направя впечатление. [splaesh] n 1. пръскане, изпръскване, напръскване; впръскване; 2. малко количество, няколко капки (обик. за сода в уиски и пр.); З. кално петно; изпръскано място; цветно петно; 4. плисък, плясък, плискане; 5. цопване, шляпване; 6. сензация, сензационни новини и пр.

splash guard

- ['splaeshga:d] n авт. калник на задно колело.

splash-board

- ['splaeshbo:d] n калник; броня (на превозно средство).

splash-down

- ['splaeshdaun] n приземяване на космически кораб и пр. в океана.

splashing

- ['splaeshi¤] n sl. великолепен, изумителен.

splatter

- ['splaetъ] v плискам/пръскам леко.

splay

- [splei] v 1. скосявам, наклонявам (стени на отвор); 2. изрязвам на верев. [splei] а кос, наклонен, наведен; разширен. [splei] n наклонена повърхност; разширена амбразура.

splay-footed

- ['spleifutid] а с плоско стъпало, дюстабан; патрав, с изкривени навън крака.

spleen

- [spli:n] n 1. анат. далак; 2. лошо настроение; яд, злоба; З. ост. меланхолия, сплин.

spleenful, -ny

- ['spli:nful, -ni] а 1. злобен; 2. раздразнителен, заядлив.

splendent

- ['splendъnt] а поет. 1. лъскав, светъл, блестящ; 2. прочут, знаменит.

splendid

- ['splendid] а 1. блестящ, великолепен, разкошен; 2. разг. прекрасен, чудесен, отличен.

splendiferous

- [splen'difъrъs] а шег. 1. splendid; 2. измамно блестящ.

splendour

- ['splendъ] n блясък, величие; великолепие, пищност, разкош.

splenectomy

- [spli'nektъmi] n мед. изваждане на далака.

splenetic

- [spli'netik] a книж. 1. далачен; 2. язвителен, злъчен; раздразнителен. [spli'netik] n 1. язвителен/злъчен/раздразнителен човек; 2. лекарство против заболяване на далака.

splenial

- ['spli:niъl] a 1. aнат. на шийните мускули; 2. с форма на шина.

splenic

- ['spli:nik] а aнат. далачен; разположен в далака.

splenitis

- [spli:'naitis] n мед. възпаление на далака.

splenius

- ['spli:niъs] n (pl -nii [-niai] ) анат. шиен мускул.

splenomegaly

- [splenou'megъli:] n мед. увеличение на далака.

splice

- [splais] v 1. мор. снаждам, наставям, сплитам въже; 2. съединявам, наставям, снаждам, скопвам (греди, летви и пр.); З. рaзг. оженвам, свързвам в брак; to ~ the mainbrace мор. sl. пийвам си за ободряване. [splais] n снаждане, сплетка; снадка, наставяне, скопка (на вьжета, греди и пр.); to sit on the ~ крикет sl. играя отбранително.

spline

- [splain] n тех. 1. шпонка; 2. шпонков жлеб/канал.

splint

- [splint] n 1. тънка ивица дърво, лента (за кошници и пр.); 2. мед. шина; З. анат. фибула (и ~ bone); 4. зоол. надкостница; вет. тумор на надкостницата; 5. треска; парче, отломък; 6. тех. щифт, шплинт. [splint] v мед. слагам/поставям в шини.

splinter

- ['splintъ] n отломък, парче; цепеница, треска; подпалка; шрапнел; ~ group/party полит. фракция. ['splintъ] v цепя (се), разцепвам (се); натрошавам (се), разтрошавам (се), разбивам (се) (и с off).

splinter-bar

- ['splintъba:] n терзия, кантарка (на кола).

splinter-proof

- ['splintъpru:f] а предпазващ от летящи гранати и пр.

splintery

- ['splintъri] а 1. на/като треска; 2. който лесно се цепи; З. нацелен, разтрошен; 4. пълен с отломки.

split

- [split] v (split) (-tt-) 1. цепя (се), разцепвам (се) (и прен.); съдирам (се), раздирам (се); разделям (се); the government ~ on the question/issue правителството не беше единодушно по този въпрос; to ~ the ticket/o.'s vote гласувам за кандидати от противоположни партии; to ~ the vote за кандидат привличам гласове от друг кандидат, за да осигуря избирането на трети кандидат; 2. раздвоявам се; З. отцепвам се, напускам; скъсвам връзките си; to ~ the difference постигам компромисно решение при уточняване на цени и пр. (при сделки); to ~ hairs/straws цепя косъма на две, сея на корена (му) ряпа; to ~ s.o.'s cars проглушавам ушите на някого; to ~ (o.'s sides) пукам се от смях; my head ~s/is ~ting имам силно главоболие, главата ми се пръска, цепи ме глава; a ~ second кратък миг; split off разцепвам; разбивам; отцепвам се; split on: to ~ on s.o. sl. издавам нечия тайна, доноснича по нечий адрес, наклеветявам някого; split up 1) разделям (се) (на групи и пр.); разцепвам (се); отцепвам (се) (от партия); разлагам (се); 2) разделяме/поделяме/разпределяме си (сума, плячка и пр.). [split] n 1. цепене, разцепване, разделяне; 2. раздвояване; З. цепка, пукнатина, пукнато/съдрано/цепнато място; 4. несъгласие, разкол, разцепление; отцепване; 5. splint1 2.; 6. тънка ценена кожа; 7. разг. половин чаша уиски и пр.; малко шише минерална/газирана вода; 8. плодов десерт със сладолед; 9. ел. разклонение; 10. рl сп. шпагат.

split infinitive

- ['splitin'finitiv] n грам. инфинитив c вмъкнато наречие между частицата to и глаголната част.

split mind

- ['splitmaind] split personality.

split peas

- ['splitpi:z] n сушен и разцепен на две грах.

split personality

- ['splitpъ:sъ'naeliti] n 1. раздвоение на личността; 2. разг. шизофрения.

split shot

- ['split'shot] n крикет удар, с който две топки се изпращат едновременно в различни посоки.

split-level

- ['splitlevl] а арх. построен на различни нива (за кьщи, апартамент).

splitter

- ['splitъ] n 1. нещо, което разцепва/разделя; 2. разколник.

splodge

- [] splotch.

splosh

- [splosh] n 1. разг. splash 1.-5.; 2. sl. пари.

splotch

- [splotsh] n 1. голямо неправилно петно (on върху); 2. изцапано място. [splotsh] v 1. оцапвам, нацапвам, изплесквам; покривам с петна; 2. правя/нахвърлям едри цветни петна.

splotchy

- ['splotshi] а изплескан, наплескан, изпоцапан; на петна.

splurge

- [splъ:dj] n разг. самохвалство, перчене. [splъ:dj] v 1. хваля се, перча се, фукам се; 2. харча нашироко, пилея.

splutter

- ['splлtъ] v 1. пръскам слюнки при говорене; пръскам мастило при писане (за писалка); 2. говоря бързо и объркано/неразбрано; издърдорвам, изломотвам; З. запъвам се, заеквам, пелтеча (от яд, вьлнение). ['splлtъ] n 1. неразбрано/несвързано говорене; ломотене; запъване; 2. смесен/неясен шум; З. съскане; цвъртене.

spode

- [spoud] n 1. вид английска фина керамика: 2. порцеланови изделия.

spoil

- [spoil] n 1. често pl откраднати неща, плячка; ~s of war военни трофеи; 2. печалба, изгода; доходни служби/длъжности; З. ам. държавни служби/привилегии и пр., разпределени между поддръжниците на партията, спечелила властта; ~s system система на печелене на политически привърженици чрез високи служби и др. привилегии; 4. изкопна пръст и други материали за изхвърляне; 5. нещо сбъркано/повредено при изработването. [spoil] v (spoiled, spoilt [spoild, spoilt] ) 1. развалям (се), по вреждам (се); 2. глезя, разглезвам, обграждам с прекалено внимание; a spoilt child of fortune галеник на съдбата; З. sl. пребивам, смазвам от бой; "очиствам"; 4. ост. книж. грабя, ограбвам; 5. силно желая, горя от желание; to be ~ing for (a fight, etc.) търся повод, пей давам (да се сбия и пр.).

spoil-five

- ['spoilfaiv] n вид игра на карти.

spoil-sport

- ['spoilspo:t] n човек, който разваля играта/удоволствието на другите.

spoilable

- ['spoilъbl] а нетраен, подлежащ на бързо разваляне (за стоки).

spoilage

- ['spoilidj] n 1. повреждане на хранителни продукти и пр.; 2. тьрг. (загуба от) фира; З. печ. изхабена/бракувана хартия.

spoiler

- ['spoilъ] n 1. грабител; 2. ав., авт. въздушен дефлектор.

spoilsman

- ['spoilzmъn] n (pl -men) ам. 1. привърженик на систeмата за печелене на привърженици чрез даване на привилегии; 2. политически кариерист.

spoilt

- [] вж. spoilt .

spoke

- [spouk] n 1. спица (на колело); 2. прът за запиране на колело; пречка, препятствие; to put a ~ in s.o.'s wheel обърквам/разстройвам/осуетявам/ спъвам работата/плановете на някого; to put in o.'s ~ намесвам се в чужди работи; З. стъпенка на подвижна стълба; 4. мор. ръчка на ръба на щурвал. [spouk] v 1. поста вям спици на (колело); 2. запирам (колело). [] вж. speak.

spoken

- [] вж. speak. [spoukъn] a 1. устен, говорим; 2. изречен, произнесен.

spokeshave

- ['spouksheiv] n крив рукан, обирачка (кацарско сечиво).

spokesman

- ['spouksmъn] n (pl -men) човек, който говори от името на други; представител, делегат.

spoliation

- [spouli'eishn] n 1. грабеж; ограбване (особ. на неутрален кораб по време на война); 2. юр. унищожаване/подправяне на документ.

spoliator

- ['spoulieitъ] n грабител.

spondaic

- [spon'deiik] а проз. спондеически.

spondee

- ['spondi:] n проз. спондей.

spondylitis

- [spondi'laitis] n възпаление на гръбначния стълб, спондилит.

sponge

- [spлndj] n 1. гъба, сюнгер (и зоол.); to throw/toss/chuck up/in the ~ вдигам ръце, предавам се, признавам се за победен (за боксьор) (и прен.); to pass the ~ over съгласявам се да се помиря/да забравя обида и пр.; 2. меко добре втасало тесто; З. пандишпан; 4. прен. готован, хрантутник, паразит; 5. изтриване/изтъркване/измиване с гъба; to have a ~ (down) изтривам се с гъба; 6. мед. тампон; 7. sl. пияница. [spлndj] v 1. мия (се)/измивам (се)/изтривам (се) с гъба; 2. живея на чужд гръб; З. поливам като/със сюнгер; sponge on живея на гърба на; to ~ on s.o. for tobacco/drink пуша от цигарите/пия за сметка на някого; sponge out 1) изгривам/заличавам (като) с гъба; 2) прен. изглаждам (недоразумение и пр.); sponge up поливам (течност) с гъба.

sponge cake

- ['spлndjkeik] n пандишпан.

sponge cloth

- ['spлndjkloҐ] n вид мека памучна материя.

sponge-cucumber

- ['spлndj'kju:kлmbъ] n бот. луфа.

sponger

- ['spлndjъ] n 1. прен. готован, хрантутник; 2. събирач на сюнгери.

sponging-house

- ['spлndji¤haus] n ист. предварителен арест за длъжници.

spongy

- ['spлndgi] a 1. гъбест, порест, шуплест; 2. еластичен, пружиниращ; З. рохкав; влажен, блатист (за почва); 4. шуплив (за метал).

sponsion

- ['sponshъn] n 1. поръчителство, гаранция; 2. юр. въвличане на държава в ангажимент, извършено от неупълномощено лице.

sponson

- [sponsn] n 1. странична издутина на боен кораб/танк, използувана при стрелба; 2. късо допълнително крило за стабилизиране на хидроплан.

sponsor

- ['sponsъ] n 1. поръчител; 2. настойник, опекун, попечител: З. кръстник; 4. организатор: 5. лице, което внася законодателен проект; 6. лице/фирма/организация, която плаща телевизионна/радиопрограма срещу вмъкване на реклама по време на излъчването и; 7. организация, подкрепяща кандидат в избoри. ['sponsъ] v 1. поръчител съм на, поръчителсгвувам за; 2. организирам/устройвам/отговарям за (концерт и пр.); З. плащам за рекламна програма по радиото/телевизията.

sponsorship

- ['sponsъship] n 1. поръчителство: 2. настойничество, опекунство, попечителство.

spontaneity

- [spontъ'ni:iti] n 1. спонтанност, непринуденост, непосредственост; 2. доброволност; З. самопроизвол.

spontaneous

- [spon'teiniъs] a 1. спонтанен; естествен, непринуден, непосредствен: ~ combustion самозапалване; 2. доброволен; З. самопроизволен: 4. неволен, неосъзнат, инстинктивен.

spoof

- [spu:f] v sl. 1. измамвам, мятам, изигравам: 2. майтапя. [spu:f] sl. 1. измама; 2. шеговита пародия; майтап; З. attr лъжлив, измислен.

spook

- [spu:k] n шег. дух, призрак, (при)видение.

spooky

- ['spu:ki] a шег. 1. призрачен, напомнящ призраци; 2. обитаван от призраци; З. неспокоен, нервен; плашлив (за кон и пр.).

spool

- [spu:l] n макара, шпула, масур, ролка; бобина. [spu:l] v навивам на макара и пр. (вж. spool1).

spoon

- [spu:n] n 1. лъжица: born with a silver ~ in o.'s mouth роден с късмет, предопределен да бъде богат; a wooden ~ ист. дървена лъжица, давана на студента математик с най-нисък успех; прен. утешителна награда; 2. вид гребло, весло; З. вид пръчка за голф; 4. ~ (-bait) блесна; "лъжичка" за въдица. [spu:n] v 1. греба/загребвам/черпя/сипвам с лъжица; 2. ловя риба с изкуствена стръв/блесна. [spu:n] n sl. 1. глупак; простак; ахмак; 2. глупашки/ слепешката влюбен човек; to be ~s on s.o. лапнал съм по някого. [spu:n] v sl. 1. ухажвам лигаво; занасям се по; 2. демонстрирам публично любовта си по някого.

spoon bread

- ['spu:nbred] n ам. вид качамак.

spoon-fed

- ['spu:nfed] a 1. изкуствено хранен (за дете и пр.); 2. изкуствено поддържан чрез постояно подпомагане (за индустрия и пр.); З. на когото знанията се наливат в главата на малки дози.

spoon-feed

- ['spu:nfi:d] v (-fed [-fed] ) храня с лъжичка: 2. прен. наливам знания в главата на; давам всичко наготово.

spoon-food

- ['spu:nfu:d] n храна за малки деца (кашички и пр.) (и прен.).

spoon-meat

- ['spu:nmi:t] spoon-food.

spoonbill

- ['spu:nbil] n зоол. лопатарка (птици) (Plataleidae).

spoondrift

- ['spu:ndrift] spindrift.

spoonerism

- ['spu:nъrizm] n (случайно) размествене на (началните) букви на съседни думи, при което се получава нещо смешно (напр. tons of soil вм. sons of toil).

spoonful

- ['spu:nful] n една лъжица (количество - и като мярка).

spoony

- ['spu:ni] a sl. сантиментално/лигаво/слепешката влюбен; занесен.

spoor

- ['spuъ] n диря/следа на диво животно. ['spuъ] v вървя по дирите на (диво животно).

sporadic

- [spъ'raedik] а спорадичен, единичен, случаен; непостоянен; разпилян.

sporadically

- [spъ'raedikli] adv случайно, спорадично, разпиляно.

sporangium

- [spъ'raendjiъm] n (pl -gia [-djiъ] ) спорангий.

spore

- [spo:] n бот. спора.

sporogenesis

- [,sporъ'djenisis] n 1. образуване на спори; 2. размножаване чрез спори.

sporran

- ['sporъn] n висяща отпред кожена торба (част от шотл. народна носия).

sport

- [spo:t] n 1. спорт, спортни игри; (athletic) ~s лека атлетика; атлетически състезания; country ~s лов, риболов, стрелба, конни състезания; to have good ~ връщам се с пълна чанта риба/дивеч; 2. шега, закачка; подигравка, присмех; посмешище; З. забавление, развлечение; удоволствие; игра; to make ~ of подигравам се, присмивам се, взимам на подбив; to be the ~ of fortune съдбата си играе с мен; 4. sl. арабия; добър човек; спортсмен; 5. ам. playboy; 6. биол. игра на природата, изненадващо отклонение от типа, случайна разновидност; 7. и pl attr спортен (за кола, облекло и пр.). [spo:t] v 1. играя, забавлявам се, развличам се; играя си, шегувам се (with с); 2. нося, кича се с; нося за показ, перча се с; З. биол. отклонявам се от нормалния тип, мутирам.

sportful

- ['spo:tful] а ам. 1. забавен, занимателен; 2. игрив; З. шеговит.

sporting

- ['spo:ti¤] а 1. спортен; занимаващ се с/интересуващ се от спорт; a ~ing man любител на спорта, спортуващ, спортист; 2. спортсменски, честен; великодушен; З. рискован; готов да поеме риск; криещ известен риск; 4. биол. проявяващ тенденция за отклонение от типа.

sporting house

- ['spo:ti¤haus] n ам. публичен дом.

sportive

- ['spo:tiv] а весел, игрив; ам. разпален, необуздан.

sports coat

- ['spo:tskout] n спортно сако/жакет, яке (и sports jacket).

sports ground

- ['sportsgraund] n игрище.

sportscast

- ['spo:tska:st] рад., тел. cпopтнo пpeдaвaнe.

sportsman

- ['spo:tsmъn] n (pl -men) 1. спортист; ловец; рибар; 2. спортсмен; честен/порядъчен човек; честен/великодушен противник.

sportsmanlike

- ['spo:tsmъnlaik] а спортсменски; честен; великодушен.

sportsmanship

- ['spo:tsmъnship] n 1. спортсменство; честност, порядъчност; великодушие; 2. спортно умение.

sportswear

- ['spo:tswЁъ] n спортно облекло.

sportswoman

- ['spo:tswumъn] n (pl -women) спортистка.

sporty

- ['spo:ti] а разг. 1. спортен; 2. спортсменски; З. весел; 4. разпуснат, развратен; 5. ярък, крещящ (за облекло).

spot

- [spot] n 1. петно (и прен.); петънце; леке; 2. точка (на плат); a ~ on o.'s reputation опетнена репутация; without ~ or stain неопетнен, чист (за име и пр.); З. пъпка, пришка; 4. място, местенце; in ~s тук-там, на места; ам. частично, отчасти, до известна стелен; on the ~ на (самото) място; в момента; to act on the ~ действувам веднага/неза бавно; to be on the ~ приcьствувам, очевидец съм; прен. на мястото си съм, справям се с положението; в добра форма съм; sl. намирам се в затруднение/опасност; загазил съм го; to put s.o. on the ~ ам. sl. поставям някого в затруднение/опасност; решавам да убия/пречукам/очистя някого; running on the ~ бягане на място; hot ~ нажежено място (и прен.); a tender/raw/sore ~ прен. слабо/уязвимо място; болен/болезнен въпрос/тема и пр.; to have a soft/warm ~ for s.o. имам слабост към/обичам някого; 5. черна точка на билярдна маса; (черно петно на) бяла топка за билярд; 6. разг. малко количество, мъничко (храна, питие, работа и пр.); 7. неприятност, неприятно положение, затруднение; in a (tight) ~ разг. натясно, в затруднение; 8. ~ cash тьрг. заплащане при доставка; 9. рад., meлев. подходящо място в програма за съобщения/реклами; 10. pl леопард . [spot] v (-tt-) 1. правя/ставам на петна, изцапвам; прен. опетнявам, опозорявам; 2. разг. забелязвам, съзирам, зървам; (раз)познавам; откривам/определям самоличността/народността и пр. (на някого); З. откривам, забелязвам; набелязвам; to ~ the winner познавам/налучквам кой ще излезе победител (в сьстезапие и пр.); 4. определям (мястото, времето); 5. набелязвам (обекти); 6. следя за появата/движението/развитието на; 7. воен. определям точно неприятелски позиции; 8. обсипвам, осейвам; 9. разг. припръсквам, ръмя (за дьжд).

spot check

- ['spottshek] n 1. проверка на място; 2. внезапна анкета. ['spottshek] v 1. правя бърза/внезапна проверка/анкета/проучване; 2. вземам проба наслуки.

spotless

- ['spotlis] а 1. безупречно чист; 2. прен. неопетнен; безупречен.

spotlight

- ['spotlait] n 1. театр. (светлина от) прожектор; 2. привличащо вниманието положение; to be in the/to hold the ~ център на вниманието съм. ['spotlait] v осветявам; прен. насочвам вниманието върху. spotted ['spotid] а на петна/капки/точки; ~ Dick/dog 1) далматинска порода куче; 2) sl. пудинг със стафиди; ~ fever 1) цереброспинален менингит; 2) петнист тиф.

spotty

- ['spoti] a 1. spotted; 2. пъпчив; З. разг. неравен/нееднакъв по качество (за работа и пр.).

spouse

- [spauz] n книж., шег. брачен партньор, съпруг, съпруга.

spout

- [spaut] v 1. струя, бликам, шуртя, лея се; избликвам; 2. изригвам (за лава); З. изхвърлям високо (вода и пр.); 4. разг. декламирам; ораторствувам. [spaut] n 1. чучур, гърло, шопка (на чайник и пр.); 2. (водосточна) тръба, улей; З. силна струя, стълб (вода, дим и пр.); дихателен отвор/ноздра на кит (и ~-hole); up the ~ sl. 1) заложен; 2) безполезен; безнадежден; З) в затруднение; 4) бременна (за жена).

sprag

- [spraeg] n 1. чеп/клин за запиране на колело; 2. мин. подпора.

sprain

- [sprein] v навяхвам, изкълчвам. [sprein] n навяхване, изкълчване.

sprat

- [srpaet] n 1. килка; хамсия; цаца; 2. прен. дребосък; незначителен човек, "дребна риба"; to throw/risk a ~ to catch a herring/mackerel/whale рискувам нещо дребно, за да спечеля нещо голямо.

sprawl

- [spro:l] v 1. просвам се, изтягам се; 2. пълзя, разпростирам се на всички страни (за растение, град и np.); a ~ing handwriting разтегнат/разкрачен почерк. [spro:l] n 1. отпусната поза, изтягане; 2. разпръснато застроена площ; разпиляна група/маса и пр.

spray

- [sprei] n 1. (разцъфнала) клонка, клонче, вейка; 2. украшение във форма на клонче. [sprei] n 1. капчици, пръски; 2. течност за пръскане (на дьрветa и пр.); З. пръскачка; пулверизатор; 4. пръскане, оросяване; blanket ~ aгр. пръскане на широки площи; 5. козм. спрей. [sprei] v пръскам/оросявам (с прьскачка, пулверизатор и пр.); ръся (и прен.).

spray-drain

- ['spreidrein] n отводнителен ров, изпълнен с клони и пръст.

spray-gun

- ['spreigлn] n бояджийски/овощаpски пистолет.

sprayer

- ['spreiъ] n 1. пръскачка; пулверизатор; 2. дюза, цицка/струйник (нa прьскачка).

spread

- [spred] v (spread) 1. разстилам (се), настилам, постилам; 2. мажа, намазвам; З. простирам (се); протягам, разпервам (рьце, криле, клони) (и с out); разгръщам (знаме и пр.); 4. разпространявам (се), разнасям (се) (за слух и пр.); пренасям (болеcт и пр.); разпръсквам; разпилявам; my friends are ~ all over the country имам приятели из цялата страна; 5. refl разпростирам се надълго и широко (при говорене, писанe); 6. продължавам, трая, обхващам (период от време); 7. занимавам се с много работи наведнъж; 8. проявявам щедро гостоприемство; разпущам се. [spred] n 1. разпространение; обхват, обсег; 2. протежение, пространство; З. размах (ни криле); 4. покривка; разг. угощение, гуляй; 5. разстояние между две точки; тьрг. разлика между две цени/две качества и пр.; 6. паста/пастет и друга храна, която се маже върху хляб/бисквити и пр.; 7. разг. напълняване (особ. middle-age ~ ), натру пване в средната възраст на тлъстини около талията.

spread eagle

- ['spredi:gl] n 1. хер. образ на орел с разперени криле и крака; 2. сп. фигура при кънки; З. аttr ам. бомбастичен; шовинистически.

spread-eagle

- ['spredi:gl] v 1. връзвам (някого) за ръцете и краката; 2. просвам; З. ам. държа шовинистични речи.

spread-over

- ['spredouvъ] n ненормиран работен ден в някои индустрии.

spreader

- ['spredъ] n 1. разпространител(на идеи и пр.); 2. приспособление на пръскачка за разширяване на струята; З. нож за мазане на филия и пр.; 4. тех. разширител; механически разпределител; разделка; разпорка; разстилачка на мазилка/настилка и пр.

spree

- [spri:] n 1. шумна веселба/веселие/забавление; to have a ~ /to go on a ~ веселя се; 2. гуляй, пиянство; З. buying/shopping/spending ~ лудо купуване; бясно харчене/пилеене на пари. [spri:] v 1. веселя се, забавлявам се; 2. гуляя, пиянствувам.

sprent

- [sprent] а ост. попръскан, напръскан, поръсен.

sprig

- [sprig] n 1. клонче, клонка, вейка, гранка; 2. украшение във форма на клонче; З. пренебр. потомък, издънка; младок; 4. гвоздейче без главичка, щифт. [sprig] v (-gg-) украсявам с клончета; бродирам/рисувам клончета; ~ged print басма на клончета.

sprightliness

- ['spraitlinis] n живост, веселост.

sprightly

- ['spraitli] а жив, оживен, весел.

sprigtail

- ['sprigteil] pintail.

spring

- [spri¤] v (sprang [sprae¤], sprung [sprл¤] ) 1. скачам, подскачам, отскачам; to ~ at/upon s.o. (на)хвърлям се върху някого; to ~ forward скачам, втурвам се напред; to ~ out изскачам внезапно; to ~ (over) s. th. прескачам нещо; to ~ to o.'s feet скачам на крака; to ~ to the attack хвърлям се в атака, нахвърлям се върху; to ~ to arms грабвам оръжието; 2. бликвам, извирам; З. никна, пониквам, изниквам (и с up); 4. появявам се внезапно; възниквам, създавам се (и с up); 5. произхождам, произлизам, водя началото си (from от); to ~ into existence раждам се, пораждам се, появявам се, възниквам (и с up); 6. извивам се, изкорубвам се (за греда и пр.); 7. пуквам (се), разцепвам (се); to ~ a leak протичам (за кораб и пр.); 8. to ~ up духвам, повявам (за вятьр); 9. лов. вдигам/подгонвам дивеч; 10. възпламенявам (се), експлодирам; 11. правя нещо неочаквано; to ~ a surprise on s.o. изненадвам някого; to ~ a proposal/a new theory on s.o. изненадвам някого с неочаквано предложение/нова теория; 12. отскачам, правя да отскочи (за пружина и пр.); the door sprang to вратата се захлопна; 13. слагам пружини на, слагам на пружина; 14. освобождавам някого от арест/ затвор срещу гаранция. [spri¤] n 1. скок, отскок; отскачане, подскачане; 2. пружина, ресор; З. еластичност, гъвкавоcт; пъргавост, енергия; 4. извор, източник; to take o.'s ~ (from, out of) извирам; прен. произтичам; to have o.'s ~ from произхождам/произлизам от; 5. подбуда, причина, мотив; 6. мор. пукнатина; 7. арх. долен край/начало на свод. [spri¤] n 1. пролет; 2. attr пролетен.

spring bed

- ['spri¤bed] n пружинено легло, легло с пружинен матрак.

spring chicken

- ['spri¤,tshikn] n прен. млад/неопитен/наивен човек.

spring gun

- ['spri¤gлn] n пушка, изгьрмяваща автоматично при докосване.

spring water

- ['spri¤wotъ] n изворна вода.

spring-balance

- ['spri¤,baelъns] n пружинен кантар, теглилка.

spring-board

- ['spri¤,bo:d] n cn. трамплин (и прен.).

spring-clean

- ['spri¤kli:n] v правя основно (пролетно) почистване.

spring-halt

- ['spri¤ho:lt] n вет. шпат.

spring-tide

- ['spri¤,taid] n максимален прилив.

springal

- [spri¤ъl] n ост. младеж, юноша.

springbok

- ['spri¤bok] n дребна юж.-афр. газела (Antidorcas euchore).

springe

- [sprindj] n капан за ловене на дребен дивеч.

springer

- ['spri¤ъ] n 1. арх. най-долната част на извивката на арка: 2. дребна порода ловджийско куче; З. springbok.

springiness

- ['spri¤inis] n еластичност, гъвкавост; пъргавост; пружиниране.

springlike

- ['spri¤laik] а пролетен, като пролет.

springtail

- ['spri¤teil] n малко безкрило скачащо насекомо (Collembola).

springtide

- ['spri¤taid] n пролетен сезон, пролет (и прен.).

springtime

- ['spri¤taim] n пролетен сезон, пролет; прен. младост; разцвет.

springy

- ['spri¤i] а еластичен, гъвкав; пружиниращ.

sprinkle

- [spri¤kl] v пръскам, напръсквам; ръся, поръсвам; прен. изпъстрям, осейвам (with с). [spri¤kl] n 1. малко количество, мъничко; 2. попръскване, поръсване; З. леко припръскване (на дьжд, сняг и пр.); a smart ~ ам. разг. доста, множко.

sprinkler

- ['spri¤klъ] n пръскачка (за поливане на затревена площ, погасяване на пожар и пр.).

sprinkling

- ['spri¤kli¤] n 1. поръсване, попръскване; 2. малко количество; малък брой; a ~ of spectators туктам по някой зрител.

sprint

- [sprint] v сп. спринтирам. [sprint] n сп. спринтиране, спринт.

sprinter

- ['sprintъ] n сп. спринтьор.

sprit

- [sprit] n мор. прът, издигащ се по диагонал на мачта, шпринг.

sprite

- [sprait] n 1. фея, елфа; 2. зъл дух.

spritsail

- ['spritseil] n мор. триъгълно платно, прикрепено на пръта по диагонал на мачтата.

sprocket

- ['sprokit] n тех. зъб на колело, захващащ верига/филмова и др. перфорирана лента.

sprocket-wheel

- ['sprokitwi:l] n зъбно колело (за веригата на велосипед и пр.).

sprout

- [spraut] n 1. никна, изниквам, пониквам; 2. израствам, пораствам; З. прораствам; 4. напъпвам; 5. пускам да расте. [spraut] n 1. издънка, филиз; прен. потомък, младок; 2. рl Brussels ~s (вж. Brussels).

spruce

- [spru:s] n бот. смърч (Picea). [spru:s] a 1. спретнат, стегнат, издокаран; 2. напет. [spru:s] v придавам спретнат вид, издокарвам (обик. с up).

spruce-beer

- ['spru:sbiъ] n бира от игли и клонки на смърч.

sprue

- [spru:] n тех. вертикален леяк/стояк. [spru:] n тропическо заболяване на тънките черва, съпроводено с възпаление на устната кухина, спилоза, спру.

sprung

- [] вж. spring.

spry

- [sprai] а жив, пъргав, енергичен, чевръст; look ~ ! по-живо!

spud

- [spлd] n 1. малка мотичка за окопаване; 2. sl. картоф. [spлd] v (-dd-) 1. окопавам с мотичка; 2. пускам сонда, правя сондажен отвор.

spue

- [spju:] spew.

spume

- [spju:m] n пяна. [spju:m] v пеня се.

spumous

- ['spju:mъs] а пенлив; като пяна; покрит с пяна.

spun

- [] вж. spin.

spun glass

- ['spлngla:s] n стъклени влакна/нишки.

spun silk

- ['spлnsilk] n евтина материя от къси копринени влакна и отпадъци, често примесени с памук.

spun sugar

- ['spun,shugъ] n захарен памук.

spun yarn

- ['spлnja:n] n 1. текст. прежда от къси влакна; 2. мор. малко леко пресукано въже.

spunk

- [spл¤k] n 1. прахан; 2. разг. смелост, кураж; З. живост, енергичност.

spunky

- ['spл¤ki] а разг. смел, енергичен; издръжлив.

spur

- [spъ:] n 1. шпора; to put/set ~s to пришпорвам (кон) (и прен.); to win o.'s ~s ист. спечелвам рицарско звание; прен. създавам си име, получавам признание; 2. подбуда, подтик, стимул, импулс; on the ~ of the moment спонтанно, импулсивно; импровизирано; изведнъж; З. бот., зоол. тънък/остър израстък на някоя част; шип; 4. издадена скала/хребет; разклонение (на планина, път, жп линия); 5. climbing-irons; 6. стена, съединяваща укрепление с вътрешността. [spъ:] v (-rr-) 1. пришпорвам (и прен.); 2. слагам шпори на; З. подтиквам, подбуждам, стимулирам (често с on); 4. яздя бързо, препускам.

spur wheel

- ['spъ:wi:l] n цилиндрично зъбно колело.

spurge

- [spъ:dj] n бот. млечка (Euphorbia).

spurious

- ['spjuъriъs] a 1. фалшив, неистински, лъжлив; 2. фалшифициран, подправен, изопачен; недостоверен; З. незаконороден: 4. лъжлив, несъщ (за растение, животно и пр.).

spurn

- [spъ:n] v 1. отхвърлям презрително, отблъсквам; 2. отритвам, изритвам, пропъждам, изгонвам; З. отнасям се с презрение към. [spъ:n] 1. ритник; отхвърляне, отблъскване; 2. презрително отношение.

spurrier

- ['spъ:riъ] n майстор на шпори.

spurry

- ['spъ:ri] n бот. вид бурен (Spergula).

spurt

- [spъ:t] v сп. напъвам се, правя внезапно усилие; давам бърз ход (при надбягвания и пр.). [spъ:t] n внезапно усилие, напън; бърз ход, голяма скорост. [spъ:t] v 1. бликвам, избликвам, шурвам; 2. изхвърлям (струи вода и пр., кьлба дим, пламьци и пр.). [spъ:t] n 1. силна струя; изблик (и прен.); 2. порив на вятър.

spurwort

- ['spъ:wъ:t] n бот. брош (Rubia tinctoria).

sputnik

- ['sputnik] n рус., косм. спътник (особ. пьрвият от 1957 г.).

sputter

- ['spлtъ] v 1. пръскам слюнки; 2. прaщя (за огьн); З. цвъртя (за нещо, което се пьржи); 4. говоря бързо, разгорещено и неразбрано, ломотя, дърдоря. ['spлtъ] n 1. пръщене, цвъртене; 2. ломотене, дърдорене.

sputum

- ['spju:tъm] n (pl sputa [-tъ]) 1. плюнка, слюнка; 2. мед. обик. pl храчки.

spy

- [spai] n таен агент, шпионин; to be a ~ on шпионирам (някого, нещо). [spai] v 1. виждам, забелязвам, сьзирам; откривам; 2. следя, шпионирам (on/upon s.o.); to ~ into s.th. мъча се да открия тайна/да проумея нещо; to ~ out проучвам/разузнавам тайно.

spyglass

- ['spaigla:s] n малък телескоп.

spyhole

- ['spaihoul] n шпионка (на врата и пр.).

squab

- [skwob] а нисък и дебел, дундест, трътлест. [skwob] n 1. нисък и дебел човек; 2. младо неоперено гълъбче/гардже; ~ pie пирог с месо от гълъб/с овнешко или свинско, ябълки и лук; З. мека възглавничка/седалка на стол/кола; кушетка, отоманка.

squabble

- [skwobl] n кавга, разправия; счепкване (за дребни неща). [skwobl] v карам се, разправям се, дрънкам се, дърля се (за дреболии).

squad

- [skwod] n 1. воен. взвод, ам. отделение; ~ car ам. полицейска патрулираща кола с радиовръзка; ~ drill обучение на новобранци; 2. група, бригада (работници и пр.), команда; З. ам. атлетически отбор.

squadron

- ['skwodrъn] n 1. ескадрон; ам. кавалерийска дивизия; 2. мор. ескадра; З. ав. ескадрила; ~ lender ав. командир на ескадрила;. 4. група хора, организирани за известна цел; бригада.

squalid

- ['skwolid] а 1. мръсен, мизерен, бедняшки; 2. противен, долен; З. запуснат, занемарен; 4. жалък, окаян, презрян.

squall

- [skwo:l] v 1. рева, изревавам; пищя, запищявам (от страх, болка); 2. крещя. [skwo:l] n 1. рев, писък; 2. внезапна буря; снежна вихрушка, лапавица; arched ~ екваториална гръмотевична буря; black ~ буря с тъмни гръмоносни облаци; white ~ вихрушка в ясно време; to look out for ~s прен. внимавам, пазя се от опасност или неприятности.

squalor

- ['skwolъ] n мръсотия; мизерия, нищета; 2. низост, подлост.

squama

- ['skweimъ] n (pl -ae [i:] ) п зоол. люспа.

squander

- ['skwondъ] v пpaxocвaм, пилeя, paзпилявaм, пpoпилявам (пари, време и пр.).

squanderer

- ['skwondъrъ] n прахосник, разточителен човек.

squandermania

- ['skwondъmeiniъ] n жур. непростимо разточителство/прахосничество (особ. на правителство).

square

- [skwЁъ] n 1. квадрат, квадратно парче; 2. квадратен/правоъгълен площад; плац; З. воен. каре; 4. мярка за повърхност 9,29 м2; 5. ам. квартал, блок (между пресечките на четири улици); 6. мат. квадрат на число; the ~ of three is nine три на квадрат е равно на девет; 7. линеал във форма на L/T; on the ~ 1) под прав ъгъл; 2) прен. открито, честно; out of ~ не точно/съвсем под прав ъгъл; 8. квадратно шалче/кърпа; 9. квадратче на шахматна и пр. дъска; back to ~ one разг. отново в изходна позиция; безуспешно, безрезултатно; 10. sl. консервативен/старомоден/закостенял човек. [skwЁъ] а 1. квадратен, четвъртит; правоъгълен; 2. мат. квадратен, на квадрат; ~ root корен квадратен; three ~ три на квадрат; ~ foot/metre/mile квадратен фут/метър/миля; З. перпендикулярен; под прав ъгъл; 4. ясен, недвусмислен; честен, прям; ~ refusal решителен/категоричен отказ; ~ deal честна сделка, споразумение с взаимна изгода; to play a ~ game играя/постъпвам честно; 5. правилен, точен; уреден; изравнен, уравновесен; to set things ~ оправям работите; to be ~ with s.o. квит съм с някого; to get ~ with s.o. оправям си сметките с някого, отвръщам си на някого; to call (it) ~ считам, че сме квит; удовлетворен съм; all ~ 1) с чисти/разчистени сметки; 2) голф равен резултат. [skwЁъ] v 1. правя квадратен/правоъгълен; придавам квадратна форма на; 2. изправям, оправям; подравнявам; to ~ the circle извършвам невъзможното; З. балансирам (сметки и пр.); 4. мат. повдигам на квадрат; 5. поставям/съм под прав ъгъл; 6. сверявам хоризонталността/правостта на линия/повърхност; 7. сп. изравнявам резултат; 8. уреждам си сметките с (и с up); прен. връщам си, отмъщавам си; 9. сверявам/съобразявам с последни данни и пр.; 10. измервам/намирам квадратурата на; 11. sl. давам рушвет, подкупвам; 12. ограждам с квадрат(че); square away 1) уреждам сметките си с някого; 2) подреждам, слагам в пълен ред; поставям (се) в пълна готовност; З) приготвям се за спор/бой; square off ам. заемам позата на боксьор; заставам в отбранителна позиция; square up 1) square away; 2) to ~ up to справям се решително (с трудност и пр.). [skwЁъ] adv 1. право, изправено, перепендикулярно; 2. честно, открито.

square brackets

- ['skwЁъ,braekits] n pl квадратни скоби.

square leg

- ['skwЁъleg] n крикет (позиция на) филдер/защитник.

square meal

- ['skwЁъmi:l] n истинско/пълноценно ядене/ нахранване.

square-built

- ['skwЁъbilt] а широкоплещест.

square-rigged

- ['skwЁъrigd] a мор. с хоризонтални рейки.

square-shouldered

- ['skwЁъshouldъd] a с широки изправени рамене.

square-toed

- ['skwЁъtoud] a прен. старомоден; педантичен; пуритански.

squarehead

- ['skwЁъhed] n aм. sl. скандинавски/немски/холандски емигрант.

squarely

- ['skwЁъli] adv 1. честно, почтено; 2. прямо, категорично; З. точно насреща.

squarson

- ['skwa:sъn] n шег. свещеник земевладелец.

squash

- [skwosh] v 1. мачкам, смазвам, смачквам (се); правя/ставам на пулп; 2. рaзг. потушавам (бунт и пр.); З. прен. турям на място, запушвам устата на; 4. блъскам (се), тъпча (се), натъпквам (се). [skwosh] n 1. плодова каша, пулп; 2. плодов сок (питие); orange ~ вид оранжада; З. блъсканица, тълпа; 4. (шум от) цопване/жвакане с мокри обувки; 5. ~ (rackets) сп. игра, подобна на тенис. [skwosh] adv с цопване/плясък. [skwosh] n бот. тиква (Cucurbita).

squash hat

- ['skwoshhaet] n мека филцова шапка.

squashy

- ['skwoshi] а 1. много мек; кашав; 2. презрял (за плод); З. мокър, мочурлив.

squat

- [skwot] v 1. клеча, клякам; прикляквам/сядам с прибрани към тялото крака; 2. приклякам, присвивам се към земята (за животно); З. разг. сядам, настанявам се, седя; 4. настанявам се без разрешение в квартира и пр.; 5. настанявам се на държавна земя (за заселник). [skwot] а 1. нисък и дебел; 2. дундест, тумбест.

squatter

- ['skwotъ] n 1. (при)клекнал човек/животно; 2. човек незаконно настанил се на земя/в квартира и пр.; З. заселник на държавна земя: 4. австрал. едър овцевъд.

squaw

- [skwo:] n 1. индианка; 2. презр. жена, съпруга.

squaw-man

- ['skwo:mъn] n (pl -men) aм. бял, женен за индианка.

squawk

- [skwo:k] v 1. гракам, грача, крякам; изкрясква; 2. sl. шумно протестирам. [skwo:k] n крясък, грачене, грак; ~ box рaзг. високоговорител.

squeak

- [skwi:k] v 1. писукам, църкам, цвърча; 2. скърцам (за врата и пр.); З. sl. издавам тайна, доноснича, издайнича. [skwi:k] n 1. писък, писукане, цвърчене; 2. скърцане, скръцване; З. едва спечелен успех/победа; a narrow/near/close/tight ~ избавяне на косъм; to have a narrow ~ едва се спасявам.

squeaker

- ['skwi:kъ] n 1. пискун; 2. младо гълъбче; З. sl. доносник, издайник; ам. избори, състезания и пр., спечелени с незначителна разлика.

squeaky

- ['skwi:ki] a 1. писклив, креслив, пронизителен; 2. скърцащ.

squeal

- [skwi:l] v 1. пискам; врещя; квича; 2. оплаквам се; хленча; протестирам; З. изскърцвам остро (за спирачки); 4. sl. доноснича; издайнича. [skwi:l] n писък; врясък; квичене; остро изскърцване (на спирачки и пр.).

squealer

- ['skwi:lъ] n 1. пискун; 2. младо гълъбче; З. човек, който вечно се оплаква/хленчи, недоволник; 4. sl. издайник, доносник.

squeamish

- ['skwi:mish] а 1. гнуслив, гадлив; 2. неразположен, изпитващ гадене; З. обидчив, докачлив; 4. прекалено старателен, придирчив, педантичен; претенциозен.

squeegee

- ['skwi:'dji:] n 1. гумена миячка за прозорци/под и пр. 2. фот. гумена ролка за подсушаване на откопирани снимки. ['skwi:'dji:] v 1. почиствам под/стъкла на прозорци и пр. с гумена миячка; 2. фот. пресовам/подсушавам с гумена ролка.

squeeze

- [skwi:z] v 1. стискам, изстисквам, изцеждам, процеждам (сьлзи и пр.); to ~ dry изстисквам докрай/до капка; 2. тъпча (се), натъпквам (се); З. притискам, прищипвам; мачкам, смачквам; сгъстявам (се), притеснявам, насвивам; 4. промушвам се, промъквам се, вмъквам се (into); to ~ out of измъквам се от; to ~ o.'s way through a crowd пробивам си път през тълпата; to ~ o.s through a window промушвам се/вмъквам се през прозорец; 5. изтръгвам (пари, признание и пр.) (from/out of s.o.); 6. бридж скуизирам; 7. спечелвам състезания и пр. с незначителна разлика; 8. упражнявам икономически натиск, притискам; 9. правя отпечатък на монета и пр. (с воськ и пр.). [skwi:z] 1. стискане, изтискване, изцеждане; 2. притискане; натиск, принуда; to give s.o.'s hand a ~ стискам някому ръката; to give s.o. a ~ притискам/прегръщам някого; З. блъскане, блъсканица; a tight/close/narrow ~ трудно положение, затруднение; 4. бридж скуизиране; 5. финансови ограничения; икономически натиск; 6. изнудване, незаконна комисиона; 7. отпечатък (от монета и пр.).

squeeze bottle

- ['skwi:zbotl] n пластмасово шише и пр., съдържанието на което се изважда чрез притискане.

squeezer

- ['skwi:zъ] n 1. изнудвач, експлоататор; 2. уред/преса за изстискване на сок; З. фалцувачка, огъвачка; гауч-преса.

squelch

- [skweltsh] v 1. шляпам/джапам, жвакам в кал и пр.; 2. смазвам, стъпквам, унищожавам; З. прен. срязвам, запушвам устата на. [skweltsh] n 1. шляпане, джапане; 2. смазване, унищожаване, съкрушителен удар; З. прен. срязване, рязък отговор.

squib

- [skwib] n 1. фишек, бомбичка; запалка на снаряд; малка ръчна ракета; a damp ~ беуспешен опит да се направи впечатление; 2. сатиричен памфлет, пасквил; З. кратка новина/съобщение, поместено за попълване на празнина в колона/страница на вестник/списание. [skwib] v (-bb-) 1. отправям нападки към (писмено, устно); пиша пасквили; 2. пущам фишеци (и прен.).

squid

- [skwid] n вид сепия, използувана за стръв. [skwid] v ловя риба със сепия или подобна на нея стръв.

squiffy

- ['skwifi] a sl. леко пийнал, фирнал.

squiggle

- [skwigl] n драскулка, завъртулка.

squill

- [skwil] n 1. бот. синчец (Scilla); 2. луковицата на синчеца, използувана като пургатив; З. зоол. вид скарида (Squilla).

squint

- [skwint] n 1. кривогледство; 2. разг. бърз/бегъл поглед; to have a ~ at поглеждам/преглеждам набързо/бегло/скрито (нещо); З. склонност, наклонност (to, towards към); 4. малък отвор в стената на църква. [skwint] v 1. кривоглед съм; гледам накриво; 2. хвърлям бърз поглед, поглеждам косо (at към); З. примигам, присвивам очи; 4. разг. клоня, имам склонност (to, towards към). [skwint] a кривоглед, разноглед.

squint-eyed

- ['skwintaid] a 1. кривоглед; 2. предубеден; 3. с лош/зъл поглед; 4. неодобрителен, презрителен; 5. злобен; завистлив.

squinting

- ['skwinti¤] a 1. кривоглед: 2. крив, изкривен; ~ construction грам. неправилна/неясна/двусмислена конструкция.

squirarchy

- [] squirearchy.

squire

- [skwaiъ] n 1. замевладелец, помешчик, сквайър; 2. главният земевладелец в дадена област/селище; З. aм. мирови съдия/адвокат; 4. придружител/кавалер на дама; 5. галантен кавалер; 6. ист. оръженосец, щитоносец. [skwaiъ] v придружавам/кавалерствувам на (дама).

squirearchy

- ['skwaiъra:ki] n земевладелците (като сьсловие); власт на земевладелците.

squirelet

- ['skwaiъlit] n дребен земевладелец.

squirm

- [skwъ:m] v 1. гърча се, въртя се, свивам се като червей; 2. проявявам/изпитвам смущение/срам/неудобство; измъчвам се, тормозя се. [skwъ:m] n гърчене, неспокойно въртене.

squirrel

- ['skwirъl, aм. 'skwъrъl] n катерица (Squirus vulgaris).

squirt

- [skwъ:t] n 1. бликам, струя, изхвърлм струи; 2. пръскам, църкам (кamo сьс спринцовка). [skwъ:t] n 1. струя; 2. спринцовка; 3. разг. нахакан хлапак, келеш.

squish

- [skwish] 1. squash 1.; 2. squelch.

squit

- [skwit] n дребен/незначителен човек, нищожество.

stab

- [staeb] v (-bb-) 1. промушвам, пробождам, намушвам, ръгвам с нож/кама и пр.; to ~ to death убивам с нож/кама; to ~ in the back пробождам в гърба; прe'н. злословя за, клеветя, извършвам предателство по отношение на; 2. причинявам болка/мъка на; режа, бода, промушвам (за болка). [staeb] n 1. (рана от) промушване с остро оръжие; a ~ in the back прен. предателско нападение; наклеветяване; 2. внезапна остра болка, бодеж; 3. разг. опит, усилие.

stabile

- ['steibi:l] n абстрактна скулптура/постройка.

stability

- [stъ'biliti] n устойчивост, постоянство; стабилност, стабилитет; твърдост.

stabilization

- ['steibilai'zeishn] n стабилизиране, стабилизация.

stabilize

- ['steibilaiz] v стабилизирам (се); правя/ставам устойчив, закрепвам, затвърдявам.

stabilizer

- ['steibъlaizъ] n мор., ав. стабилизатор, жироскоп.

stable

- [steibl] а 1. устойчив, стабилен; твърд, здрав; постоянен. траен, неизменен; 2. решителен, непоколебим. [steibl] n 1. конюшня, обор; 2. сьбир. породисти коне от една конюшня; 3. прен. хора/изделия с общ произход/принадлежност; група, сбирка. [steibl] v 1. поставям/държа в конюшня; 2. живея в/като в конюшня.

stable-boy

- ['steiblboi] n прислужник в конюшня.

stable-companion

- ['steibъlkъm'paeniъn] n 1. кон от същата конюшня; 2. прен. разг. член на същия клуб и пр.; съученик.

stable-mate

- ['steibъl,meit] stable-companion.

stabling

- ['steibli¤] n сьбир. конюшни.

stably

- ['steibli] adv устойчиво, стабилно; твърдо, здраво.

staccato

- [stъ'ka:tou] a. adv, n муз. (да се свири/пее) отсечено и отривисто, стакато.

stack

- [staek] n 1. купа сено и пр.; 2. куп, купчина; З. pазг. голямо количество, маса, куп, много; ~s of money купища пари; 4. pl лавици за книги в библиотека/книжарница; ~ (-room) книгохранилище в библиотека; 5. воен. пирамида (от пушки и пр.); 6. висок фабричен комин; комин на локомотив/параход; група комини на покрив на къща; 7. обемна мярка за дърва 3,05 м3; 8. киберн. памет за временно съхранение в компютър. [staek] v 1. нареждам/натрупвам на куп; 2. нареждам/ подреждам нещо тайно с цел да измамя някого; З. инструктирам пилоти да кръжат на дадена височина преди кацане на летище; 4. ~ up натрупвам (се), струпвам (се) (и прен.).

stacte

- ['staekti:] n староевр. ароматична съставка на тамяна.

stadium

- ['steidiъm] n 1. стадион; 2. стадий, етап; З. старогръцка мярка за дължина около 200 м, стадия.

staff

- [sta:f] n 1. тояга; 2. жезъл; З. стълб, флагщок (на знаме и пр.); 4. прен. стълб, основа, опора; the ~ of life хляб; 5. нивелирна рейка; 6. воен. щаб, състав; attr генералщабен; 7. персонал, тяло, състав, колегия; to be on the ~ of работя като щатен служител в; 8. муз. (pl staves [steivz] ) петолиние. [sta:f] v снабдявам с персонал; a well-~ed institution добре комплектoвано учреждение; an under-~ed hospital болница с недостатъчен персонал.

stag

- [staeg] n 1. елен (особ. в петата година); 2. кастриран бик/шопар; З. борсов спекулант; 4. ам. сам мъж; мъж, който излиза и се забавлява сам/по ергенски; a ~ party ергенски/мъжки гуляй; ~ film, ам. ~ movie филм, подходящ само за мъже, обик. порнографски. [staeg] v 1. следя, наблюдавам; 2. излизам/забавлявам се сам/по ергенски.

stag-beetle

- ['staegbi:tl] n бръмбар рогач (Lucanidae).

stage

- [steidj] n 1. естрада, площадка, подиум; скеле; 2. сцена (в театьр); З. театър; драма; драматургия; драматическо изкуство; актьорска професия; to be/go on the ~ съм/ставам актьор; to put/bring on the ~ поставям (пиеса и np.); to hold the ~ имам/ заемам първенствуваща роля/място в разговор и пр.; to quit the ~ излизам/слизам от сцената (и прен.); 4. поприще, поле за дейност; 5. стадий, етап, фаза, период; 6. спирка; разстояние между две спирки/спирания; преход; to travel by easy ~s пътувам на кратки преходи/с чести спирки/без да бързам; (fare-) ~ част от маршрута на автобус и пр., за която се плаща определена такса; 7. ~(coach) ист. пощенска кола, дилижанс; 8. масичка/ подставка на микроскоп; 9. геол. пластове утаечни екали от една и съща формация; 10. ел. стъпало; 11. косм. част от ракета с отделен мотор, степен на ракета; a multi-~ rocket многостепенна ракета. [steidj] v 1. поставям (пиеса); 2. имам сценични качества, сценичен съм (за пиеса); З. организирам; представям; провеждам.

stage play

- ['steidjplei] n театрална постановка на пиеса.

stage right

- ['steidjrait] n изключително право за поставяне на пиеса.

stage whisper

- ['steidj,wispъ] n 1. театр. настрана; 2. думи, предназначени да бъдат чути от други, но не от лицето, на което се говори.

stage-craft

- ['steidjkra:ft] n драматургически опит/вещина; театрознание.

stage-direction

- ['steidjdi,rekshn] n авторска забележка в пиеса, ремарка.

stage-door

- ['steidjdo:] n служебен/заден вход на театър.

stage-effect

- ['steidji,fekt] n сценичен ефект.

stage-fever

- ['steidj,fi:vъ] n 1. влечение/страст към сцената/театъра; 2. театромания.

stage-fright

- ['steidjfrait] n нервност при появяване пред публика, артистична/сценична треска.

stage-hand

- ['steidjhaend] n театр. работник за смяна на декорите, осветлението и пр.

stage-manage

- ['steidj,maenidj] v 1. осъществявам техническо ръководство и контрол при поставянето на пиеса; 2. разг. организирам, уреждам.

stage-manager

- ['steidj,maenidjъ] n помощник-режисьор; инспициент.

stage-setting

- ['steidjseti¤] n художествено оформление, мизансцен.

stage-struck

- ['steidjstrлk] а силно увлечен по театъра.

stage-wait

- ['steidjweit] n закъснение/техническа засечка по време на представление.

stager

- ['steidjъ] n: old ~ човек с богат/дълъг опит; ветеран.

stagflation

- [stъg'fleishn] n период на инфлация по време на застой в производството.

stagger

- ['staegъ] v 1. клатушкам се, залитам, олюлявам се; to ~ to o.'s feet ставам олюлявайки се; 2. зашеметявам, правя да се олюлее; З. колебая се; разколебавам се; 4. смайвам, слисвам, изумявам; 5. разполагам/подреждам в шахматен ред/на зигзаг; 6. подреждам работно време/почивни дни/отпуски и пр. така, че да не се застъпват/съвпадат. ['staegъ] n 1. клатушкане, люшкане, олюляване; 2. замайване на главата, зашеметяване; З. рl вет. въртоглавие (у овцете), колер (y кочете); 4. разположение в шахматен ред/на зигзаг.

staggering

- ['staegъri¤] а 1. олюляващ се, залитащ; 2. зашеметяващ, замайващ; смущаващ; объркващ: З. смайващ, изумителен, потресающ.

staghound

- ['staeghaund] n хрътка за лов на елени.

staging

- ['steidji¤] n 1. стр. скеле; 2. поставяне на пиеса, постановка; З. полици за растения в парник; 4. ~ post спирка на въздушна линия.

stagirite

- ['staedjirait] n: the ~ Аристотел.

stagnancy

- ['staegnъnsi] n 1. застоялоcт; 2. инертност; неподвижност; бездействие.

stagnant

- ['staegnъnt] a 1. застоял (за вода); 2. бавен, муден, бездеен, инертен; прен. загнил; в застой.

stagnate

- ['staegneit] v 1. не изтичам, застоявам се; замърсявам се (за вода); 2. спирам, бездействувам, в застой съм, инертен съм.

stagnation

- [staeg'neishn] n 1. застой; застоялост; 2. инертност, бездействие.

stagy

- ['steidji] а театрален, неестествен, пресилен; афектиран.

staid

- [steid] а спокоен, трезвен, улегнал, уравновесен; сериозен.

stain

- [stein] v 1. цапам (се), изцапвам (се); ставам на петна; лекясвам; 2. боядисвам, оцветявам; хващам боя; З. прен. петня, опетнявам, очерням; покварявам; позоря. [stein] n 1. петно, леке (и прен.); 2. боя, багрилно вещество; цветна политура.

stainable

- ['steinъbl] а 1. който лесно се цапа/хваща петна; 2. който лесно се оцветява/хваща боя.

stained glass

- ['steindgla:s] n стъклопис; цветно/оцветено стъкло.

stainless

- ['steinlis] а 1. чист, без петна; 2. неопетнен (и прен.).

stainless steel

- ['steinlis,sti:l] n неръждаема стомана.

stair

- [stЁъ] n 1. стъпало на стълбище; 2. pl стълба, стълбище (и a flight of ~s); below ~s в сутеренния стаж; в слугинските/кухненските помещения.

stair-rod

- ['stЁъrod] n метална пръчка за прикрепване на пътека на стълбище.

staircase

- ['stЁъkeis] n стълбище; cork-screw/spiral ~ вита стълба, спираловидно стълбище.

stairway

- [] staircase.

staithe

- [stei] n кей със съоръжения за товарене на въглища.

stake

- [steik] n 1. заострен кол; дебела тояга (за ограда, подпора и пр.); to drive/set/stick o.'s ~s ам. заселвам се; to move/pull up ~s ам. заминавам, изселвам (се); 2. ист. стълб на клада; прен. изгаряне на клада; to die at the ~s бивам изгорен/умирам на кладата; З. малка наковалня; 4. залог (при игра на карти, бас, обзалагане и пр.); to play at high/low ~s карти и пр. играя на големи/малки суми; at ~ прен. 1) заложен на карта, рискован, несигурен; 2) в опасност; спорен, оспорван; 5. паричен интерес; дял от капитал в предприятие; to have a ~ in заинтересован съм материално от (успеха, процьфтяването на нещо); 6. основен въпрос/принцип (около който се спори, води борба); 7. рl парична награда при конни надбягвания; конни надбягвания за парична награда. [steik] v 1. привързвам, прикрепям към/с кол, колове (растение, младо дьрво и пр.); 2. обик. с off, out заграждам/преграждам с колове, очертавам граница с колчета/колове; З. поставям на карта, рискувам, залагам (on на); 4. ам. оказвам парична и др. помощ.

stake-boat

- ['steikbout] n лодка, маркираща пътя на състезателните лодки.

stake-net

- ['steiknet] n рибарска мрежа, окачена на/прикрепена с колове.

stakeholder

- ['steikhouldъ] n лице, което пази парите, заложени от обзаложилите се/басиралите се.

stakeout

- ['steik,aut] n ам. полицейски надзор върху заподозряно място/лице.

stalactite

- ['staelъktait] n сталактит.

stalagmite

- ['staelъgmait] n сталагмит.

stale

- [steil] а 1. стар, баят, (за хляб и пр.); 2. спарен, запарен, застоял (за вьздух); З. изхабен, изгубил свежестта си; 4. изтъркан, банален, безинтересен (за виц, новина и пр.); 5. загубил давност (за дьлг и пр.); 6. преуморен; претренирал, пресилил се (за атлет, изпьлнител и пр.). [steil] v правя/ставам безинтересен/обикновен, изхабявам се, изтърквам се. [steil] n пикоч (на добитьк). [steil] v пикая (особ. за добитьк).

stalemate

- ['steilmeit] n 1. шах пат; 2. прен. задънена улица, патово положение. ['steilmeit] v 1. шах довеждам противника си до положение на пат; 2. прен. довеждам до безизходно положение/застой/задънена улица.

stalk

- [sto:k] n 1. бот. стъбло; дръжка на лист/цвят/плод и пр.; 2. зоол. стълбче (на орган); З. ос, вретено (на перо); 4. столче (на чаша); 5. висок фабричен комин. [sto:k] v 1. крача горделиво/наперено; шествувам; 2, ширя се, вилнея (за болест и пр.); З. дебна (дивеч); вървя дебнешком. [sto:k] n 1. горделива/наперена походка; 2. дебнене на дивеч и пр.

stalking-horse

- ['sto:ki¤ho:s] n 1. кон, използуван от ловци за прикритие; 2. прен. претекст, предлог.

stall

- [sto:l] n 1. (отделение в) обор/краварник/конюшня; 2. щанд, сергия; барака, палатка (на панаир); дюкянче; З. място напред (в партера на театьр); 4. трон (в цьрква); 5. сан на каноник; 6. мин. забой; 7. кожен/гумен предпазител за пръст; 8. помещение с душ за един човек (в баня); 9. ав. загубване на скорост. [sto:l] v 1. отвеждам/държа добиче в обор/конюшня (обик. за угояване); 2. поставям прегради в обор/конюшня; З. запъвам се/затъвам/загазвам в кал/сняг (за кон, каруца, коли); 4. тех. спирам поради претоварване на мотора/недостатъчно гориво; ав. блокирам поради загуба на скорост и пр. [sto:l] v 1. печеля време, бавя, разтакам; преча, спъвам умишлено; 2. шикалкавя, усуквам, извъртам; to ~ off отлагам/избягвам чрез измама.

stall-feed

- ['sto:lfi:d] v угоявам (добитьк) в обор.

stallage

- ['sto:lidj] n място/право за издигане/наем за ползуване на сергия/щанд на пазар.

stallion

- ['staeliъn] n жребец.

stalwart

- ['sto:lwъt] а 1. здрав, як, силен; 2. смел, твърд, решителен, непоколебим. ['sto:lwъt] n пол. предан/безкомпромисен член на партия.

stamen

- ['steimъn] n бот. тичинка.

stamina

- ['staeminъ] n жилавост, издръжливост, сила, енергия.

staminal

- ['staeminъl] а бот. тичинков.

staminate

- ['staemineit] а бот. само с тичинки (без пестик).

stammer

- ['staemъ] v заеквам, запъвам се, пелтеча; to ~ out изричам със запъване; измънквам. ['staemъ] n заекване, запъване, пелтечене.

stammerer

- ['staemъrъ] n човек, който заеква, пелтек.

stamp

- [staemp] v 1. тропам (и с about); тъпча с крака, стъпквам, потушавам (огьн и пр.); тупвам по земята с копито (за кон); to ~ o.'s foot (on the ground) тропвам с крак; to ~ flat стъпквам/утъпквам (трева); 2. щампосвам, отпечатвам; удрям печат, подпечатвам, слагам щемпел на; З. сека (мюнета); 4. облепям с марки; 5. мин. разбивам, натрошавам, пулверизирам (руда и пр.); 6. премахвам. унищожавам; 7. обик. refl запечатвам (се), врязвам (се) (в паметта) (on, in); 8. характеризирам определям (as като); 9. прен. налагам/давам отпечатък върху; stamp down стъпквам, смачквам, сгазвам, утъпквам; stamp out 1) стъпквам, потушавам, угасявам; 2) потъпквам, смазвам, потушавам (вьстание и пр.); справям се с, ликвидирам (болест и пр.). [staemp] 1. печат, щемпел, клеймо; пломба, етикет(че) (на стока); подпечатване; 2. отпечатък; З. отличителен знак/белег, "печат"; 4. род, вид, категория; качество; манталитет; of the right ~ какъвто трябва; 5. тропот; тропане с крак; 6. мин. чук(ачка), чукална машина.

stamp Act

- ['staemp'aekt] n закон за гербовия налог.

stamp-collector

- ['staempkъ,lektъ] n колекционер на марки, филателист.

stamp-duty

- ['staempdju:ti] n гербов налог.

stamp-machine

- ['staempmъ,shi:n] n автомат за продажба на пощенски марки.

stamp-mill

- ['staempmil] n чукова/ударна мелница.

stampede

- [staem'pi:d] n 1. паническо бягство (на хора, живоmни); паника; 2. ам. пол. спонтанно масово движение/акция. [staem'pi:d] v 1. причинявам паническо бягство; 2. хуквам да бягам; З. постъпвам безразсъдно; 4. ам. пол. предизвиквам/участвувам в спонтанна масова акция.

stance

- [staens] n 1. голф, крикет позиция, поза (при удар); 2. пpен. позиция, отношение.

stanch

- [sta:ntsh] v спирам потока на (крьв, сьлзи и пр.); запушвам течаща рана. [sta:ntsh] staunch.

stanchion

- [sta:nshn] n стълб, подпора; преграда, скоба; прът и пр. за преграждане на добитък в обор.

stand

- [staend] v (stood [stud] ) 1. стоя; стоя прав, държа се на краката си; to ~ fast/firm държа се здраво на краката си; не се клатя, не залитам; прен. държа се, запазвам възгледите/позициите си; не отстъпвам; to ~ in s.o.'s light тъмнея на; преча/попречвам/бъркам на кариерата и пр. на някого; 2. ставам (обик. с up); З. спирам се, заставам; to ~ still стоя на едно място, не мърдам; стоя мирно/неподвижно; стихвам, притихвам; замирам; ~ and deliver! горе ръцете! парите или живота! 4. висок cъм...; she ~s five foot three тя e висока пет фута и три инча; 5. оставам на мястото си; запазвам се, задържам се; не се променям; this paint will ~ тази боя няма да избелее/да се изтрие; the house still ~s къщата e още там/още стои; to be left ~ing оцелявам (за сграда); 6. оставам в сила, валиден съм (и to ~ good); the order ~s заповедта e още в сила; this translation may ~ този превод може да остане и така; 7. издържам, понасям, търпя, изтърпявам, изтрайвам, устоявам на; подложен съм на; to ~ fire воен. издържам на огъня на неприятеля; прен. издържам на изпитание; устоявам на нападки; to ~ the test of time издържам проверката на времето; 8. съм/намирам се в дадено положение/място; to ~ alone сам съм, не получавам подкрепа от никого; нямам равен на себе си; to ~ guard стоя на пост; to ~ clear of a door, etc. отмествам се/пазя се/стоя настрана от врата и пр. (при затварянето и); to ~ first пръв съм (на списьк и пр.); to ~ s.o.'s friend проявявам се като приятел на някого; to ~ corrected признавам/приемам, че съм сбъркал; to ~ rebuked приемам критиката, признавам вината си; to ~ convicted of осъден съм за; to ~ aghast ужасявам се, шокирам се; to ~ prepared/ready готов съм; how does he ~ on...? какво мисли той по/за/относно...? as matters ~ както стоят работите, при сегашното положение на нещата; the matter ~s thus работата/въпросът стои така; how do we ~ in the matter of...? как сме откъм/с/по отношение на...?; I don't know where I ~ прен. не знам къде съм/какво ми е положението; as it ~s както си е, без никаква промяна; the thermometer ~s at... термометърът показва (все)...; tears ~ing in her eyes с очи, плувнали в сълзи; 9. слагам, поставям, турям; изправям; to ~ s.o. in the corner изправям някого в ъгъла (за наказание); 10. разг. черпя, почерпвам, угощавам (и с to); to ~ a drink черпя, плащам за пиенето; 11. лов. правя стойка (за куче); 12. мор. насочвам се, отправям се (for към); to ~ to gain/win имам всички изгледи за успех; to ~ to lose очаква ме сигурен неуспех; stand about вися/стоя без работа, мотая се; stand against противя се/съпротивлявам се на; устоявам на; stand around stand about; stand aside 1) дръпвам се настрана, отдръпвам се, отмествам се; 2) не взимам участие, оставам безучастен; З) прен. отстъпвам; stand away отдръпвам се, отмествам се; stand back 1) отдръпвам се назад, отстъпвам; 2) отдалечен съм от; З) прен. оставам/стоя (си) настрана; stand by 1) стоя със скръстени ръце; не предприемам нищо; безучастен зрител съм; 2) заставам на страната на, поддържам, защищавам, подкрепям, помагам на; З) държа на, придържам се към, спазвам; to ~ by o.'s promise/word/friend оставам верен на обещанието/думата/приятеля си; 4) готов съм да действувам, нащрек съм; рад. готов съм да продължа да слушам/предавам програма; 5) to ~ by for s.o. замествам някого в служба и пр.; stand down 1) юр. слизам/излизам от свидетелското място; 2) отказвам се от участие (в сьстезание и пр.); оттеглям кандидатурата си (в избори); отстъпвам в полза на; stand for 1) съм/боря се/застъпвам се за; поддържам, подкрепям; 2) знача, означавам, символизирам; З) кандидат съм, кандидатирам се за (служба, депутатско място); 4) разг. търпя, понасям; I won't ~ for it няма да допусна това; stand in 1) разг. струвам, коствам (някому); 2) to ~ in (with) разг. вземам участие/помагам в разноски и пр.; to ~ in for поемам временно функциите/работата на (някого), замествам (някого), дублирам (актьор); З) to ~ in with поддържам, подкрепям; участвувам в разноски и пр.; в добри/приятелски отношения съм с; в съюз съм с; to ~ in towards мор. насочвам се към; stand off 1) държа се/стоя на разстояние, страня от; отдръпвам се, оттеглям се, отмествам се (from от); 2) минавам без услугите на; освобождавам/ съкращавам временно (главно работници); З) мор. поемам/поддържам курс навътре в морето; stand on 1) държа/настоявам на (правата си и пр.); спазвам строго; 2) мор. поддържам същия курс; stand out 1) излизам напред, (по)явявам се; избивам (за пот и пр.); 2) изпъквам, издавам се напред; изпъкнал съм; стърча; his eyes stood out of his head прен. той се опули/ококори (от изненада, страх и пр.); З) прен. изпъквам, отделям се, откроявам се (from от); бия на/хвърлям се в очи; to ~ out against/in contrast to изпъквам ясно на фона на/контрастирам с; 4) държа се, не се предавам, не отстъпвам, противопоставям се (against на); 5) стоя/ държа се настрана; оставам вън (от игра и пр.); не участвувам; 6) to ~ out to sea мор. отплувам в открито море; 7) to ~ a concert out оставам прав до края на концерт; stand over 1) бивам отложен/отсрочен, оставам нерешен; 2.) наблюдавам, надзиравам; stand to 1) готов съм за атака; подготвям атака; ~ to! воен. на оръжие! 2) държа на, придържам се към, спазвам; подкрепям; stand up 1) ставам на крака; стоя прав; 2) разг. не се явявам на среща, оставям (някого) да ме чака; зарязвам, изоставям; З) изправям, държа прав (за наказание); 4) оставам валиден; звуча правдоподобно; 5) издържам на (и прен.); 6) опъвам се; противостоя твърдо/смело, противопоставям се/ излизам насреща на; 7) to ~ up for застъпвам се за, отстоявам (права и пр.); to ~ up for o.s. защищавам/отстоявам правата си; 8) to ~ up against изпъквам, откроявам; меря се/сравнявам се с; 9) to ~ up with ставам да танцувам с; кум съм на; stand with: ~ well, etc. with в добри и пр. отношения съм с. [staend] n 1. спиране; to come/be brought to a ~ спирам се, бивам спрян; to be at a ~ объркан съм, недоумявам; 2. съпротива, отпор; to make a ~ съпротивлявам се, противопоставям се (against на); to make a ~ for застъпвам се за, защищавам; З. място; (твърда) позиция, становище; to take a/o.'s ~ 1) заставам, изправям се; 2) основавам се, базирам се; вземам становище (on); 4. подставка, подпора; конзола; стойка (за ноти); етажерка; закачалка(за шапки, чадьри и пр.); 5. сергия, щанд; 6. пиаца (за таксита и пр.); 7. тех. стенд; 8. естрада (за оркестьр); 9. трибуна (на стадион); 10. посев, насаждение; a good ~ of clover гъста детелина; a ~ of trees група дървета, горичка; 11. театр. място, където гастролираща трупа спира за представление; 12. ам. свидетелско място; ~ of arms въоръжение на войник; ~ of colours знамена на полк.

stand-by

- ['staendbai] n (pl -bys [-baiz] ) 1. опора; помагало; 2. заместник; резервно съоръжение; З. пълна готовност за действие; to be on ~-by готов/налице/на разположение съм; 4. attr запасен, резервен.

stand-in

- ['staendin] n 1. благоприятно положение; 2. заместник, заместител; З. театр., кино дубльор.

stand-offish

- ['staend'ofish] а сдържан, резервиран; надменен; студен, неприветлив.

stand-out

- ['staend'aut] n aм. забeлежително нещо; изключителен човек.

stand-up

- ['staendлp] a прав, изправен; ~ collar висока права яка; ~ meal ядене на крак.

standard

- ['staendъd] n 1. знаме (и прен.), флаг; 2. мерило, критерий; норма, стандарт; мостра, образец; равнище, ниво, уровен; ~ of life/living жизнено равнище, ниво на живота; up to/below ~ на/под нивото/стандарта; to come up to ~ отговарям на стандарта; well up to ~ на доста високо равнище; of a low ~ долнокачествен; by any ~s от всяко гледище, както и да се погледне; to judge by the ~ s of съдя от гледището на; to set o.'s ~s by водя се по; to set o.'s ~s high имам висок мерник, взискателен съм; З. ост. категоризиране по ниво в първоначално училище; 4. еталон; gold ~ златен еталон; 5. стълб, подпора; подставка, стойка; 6. права тръба (водосточна, за газ); 7. високостеблено растение (особ. роза, овощно дрьвче). ['staendъd] a 1. общоприет, установен; стандартен, типов, нормален, обикновен; 2. образцов, класически; общопризнат за най-добър (за книга, справочник и пр.); ~ English общоприет/правилен английски език.

standard lamp

- ['staendъdlaemp] n стояща лампа, лампион.

standard time

- ['staendъdtaim] n местно време.

standard-bearer

- ['staendъd,bЁъrъ] n знаменосец (и прен.).

standardization

- [staendъdai'zeishn] n стандартизация, уеднаквяване.

standardize

- ['staendъdaiz] v cтaндapтизиpaм, уeднaквявaм.

standaway

- ['staendъwei] а ам. разперен (за пола и пр.).

standee

- [staen'di:] n правостоящ.

standing

- ['staendi¤] а 1. стоящ, прав; правостоящ; изправен на крака; ~ room място за правостоящи (в театьр, превозно средство и пр.); a ~ ovation бурни овации със ставане на крака; to leave s.o./s.th. ~ изпреварвам, оставям след себе си (и прен.); ~ meal ядене на крак; ~ corn непожънато жито; ~ water застояла вода; ~ jump cn. скок от място; 2. постоянен, установен; приет; ~ army постоянна/редовна войска; З. постоянно валиден (за покана, предложение, нареждане, порьчка и пр.); 4. постоянен, неизменен; траен (за цвят, боя и пр.); ~ committee постоянен комитет/присъствие; ~ joke постоянна тема/повод за шеги; ~ orders постоянна разпоредба, устав, правилник; all ~ мор. без да сваря да сваля платната; прен. изненадан, неподготвен. ['staendi¤] n 1. (извоювано/обществено) положение; репутация, реноме; a person of high ~ високопоставено лице: to have no ~ не съм компетентен, нямам думата; 2. сп. класа; класиране; З. времетраене, продължителност; of a long ~ дългогодишен, отдавнашен, от дълго време; 4. местоположение.

standing stone

- ['staendi¤,stoun] n aрхеол. побит камък.

standoff

- ['staendof] n 1. aм. равен резултат; 2. прен. нерешено/безизходно положение.

standpatter

- ['staend'paetъ] n ам. противник на реформи/ промени.

standpipe

- ['staendpaip] n права тръба; хидрант.

standpoint

- ['staendpoint] n гледище, становище.

standstill

- ['staendstil] n спиране, застой; прекъсване; to be at/come to a ~ спирам, запирам се; прeн. намирам се в безизходно положение; to bring to a ~ спирам, възпирам, запирам.

stanhope

- ['staenъp] n лека едноместна открита каляска.

staniel

- ['staenjъl] n зоол. ветрушка, керкенез (Falco tinnunculus).

stank

- [] вж. stink.

stannary

- ['staenъri] n калаена мина; район, където се добива калай.

stanza

- ['staenzъ] n строфа, станса.

stanzaic

- [staen'zeik] а написан в строфи/станси.

staph

- [staef] разг. staphylococcus.

staphylococcus

- [staefilъ'kokъs] n (pl -cocci [-'kokai] ) бaкт. стафилокок.

staple

- [steipl] n 1. скоба, скобка; 2. дупка в рамката на врата, в която влиза езичето на брава при заключване; З. книговезко телче; 4. гнездо, втулка (за стойка на обой). [steipl] v слагам скоба на, заскобвам. [steipl] n 1. важен/главен/основен продукт/артикул; 2. суров материал, суровина; З. главен елемент/предмет/тема; it formed the ~ of conversation това беше главната тема за разговор; 4. текст. (качество на) влакно/нишка; cotton of short ~ памук с къси влакна; 5. ист. търговски център. [steipl] а важен, главен, основен; ~ diet основна храна. [steipl] v сортирам (вьлна и пр.) по качество; класифицирам.

stapler

- ['steiplъ] n сортировач на вълна.

star

- [sta:] n 1. звезда; 2. звезда (емблема, орден, значка); five-pointed ~ петолъчка; S~s and Stripes знамето на САЩ; З. печ. звездичка; 4. бяло петно (на челото на животно); 5. прен. съдба; щастие; сполука; the ~s were against it съдбата бе против това; to bless/curse o.'s ~s благославям/проклинам съдбата си; to thank o.'s lucky ~s благодарен съм, имал съм късмет; 6. звезда, светило, знаменитост; the ~ system включване на няколко знаменитости в пиеса/филм със спекулативна цел; 7. белег за качество/категория; a five- ~ work of art първокласно произведение на изкуството; a five-~ hotel, etc. хотел и пр. от най-висока категория; 8. attr звезден; to see ~s искри ми изкачат от очите, виждам звезди по пладне; the ~ route ам. разнасяне на поща от частни раздавачи/дружества. [sta:] v (-rr-) 1. украсявам/осейвам със звезди; 2. отбелязвам/маркирам със звездичка; З. играя главна(та) роля; 4. изтъквам/представям като звезда (артист, изпьлнител и пр.); ~ing X and Y кино в главните роли Х и У.

star-crossed

- ['sta:krost] а ост. злочест, клет.

star-dust

- ['sta:dлst] n звезден прах; прен. чувство на мистична романтика/ефирност.

star-gazer

- ['sta:geizъ] n 1. астролог; 2. шег. астроном.

star-shell

- ['sta:shel] n воен. осветителен снаряд.

star-spangled

- ['sta:spae¤gld] а обсипан/осеян със звезди; the S.-Spangled Banner националното знаме/химн на САЩ.

starboard

- ['sta:bo:d] n десен борд/страна на кораб/самолет. ['sta:bo:d] v обръщам кормилото надясно.

starch

- [sta:tsh] n 1. скорбяла; нишесте; 2. кола; З. прен. скованост, официалност; 4. attr 1) нишестен; 2) скован, официален. [sta:tsh] v колосвам.

starchy

- ['sta:tshi] а 1. съдържащ скорбяла/кола; 2. колосан; З. скован, официален; педантичен.

stardom

- ['sta:dъm] n театр., кино 1. положение/ранг на звезда; 2. сьбир. звездите.

stare

- [stЁъ] v 1. гледам втренчено/вторачено; вглеждам се, заглеждам се, взирам се (at, upon в); пуля се, опулвам се, блещя се, кокоря се, ококорвам се (от изненада, учудване, ужас, глупост и пр.); опулен/облещен/ококорен съм (за очи); to ~ s.o. in the face очевиден/явен/неизбежен съм (за факт и пр.); пред носа съм на, ще извадя очите на (за предмет); ruin ~s him in the face заплашва/грози го гибел; to ~ s.o. out of countenance дразня/смущавам/нервирам някого с втренчения си поглед; to ~ s.o. down/out принуждавам някого да сведе очи/да извърне поглед; to ~ s.o. up and down измервам някого с поглед; to ~ s.o. into silence накарвам с поглед някого да занемее; to make s.o. ~ слисвам/смайвам някого; 2. изпъквам, прeкалeно бия на очи, поразявам. [stЁъ] n втренчен/вторачен поглед; опулени/ококорени очи.

starfish

- ['sta:fish] n зоол. морска звезда (Asteroidea).

staring

- ['stЁъri¤] а широко отворен, опулен, ококорен (за очи); втренчен, вторачен (за поглед); 2. ярък, крещящ; (stark) ~ mad луд за връзване, съвceм луд.

stark

- [sta:k] а 1. изстинал, скован, вкочанен (за труп); stiff and ~ бездиханен; 2. пълен, чист, абсолютен; ~ madness/folly истинска лудост/безумие; З. силен, твърд, непоколебим; 4. очевиден, ярък; 5. (почти) без украса; гол; 6. рязък, остър, груб. [sta:k] adv напълно, изцяло, съвършено; ~ mad луд за връзване; ~ naked гол-голеничък.

starless

- ['sta:lis] а беззвезден.

starlet

- ['sta:lit] n звездица, звездичка.

starlight

- ['sta:lait] n 1. звездна светлина; by ~ при светлината на звездите; 2. attr звезден; ~ night светла/звездна нощ.

starlike

- ['sta:laik] а подобен на/като звезда; ярък/светъл като звезда.

starling

- ['sta:li¤] n скорец (Sturnus).

starlit

- ['sta:lit] a 1. starlight 2.; 2. осветен/огрян от звезди.

starred

- [sta:d] а обсипан/осеян със звезди; украсен/ маркиран със звезда.

starry

- ['sta:ri] a 1. звезден; 2. ярък/сияещ като звезда; светнал, грейнал, сияещ (за очи); ~-eyed разг. ентусиазиран, но непрактичен; фантазьорски, неприложим.

start

- [sta:t] v 1. трепвам, сепвам се, стряскам се; to ~ in o.'s seat/chair подскачам на мястото/стола си; 2. сменям рязко положението си, скачам; to ~ aside отскачам настрани; to ~ from o.'s chair/seat скачам от стола/мястото си; to ~ to o.'s feet скачам на крака, рипвам; З. подплашвам се, изправям се на задните си крака (за кон); 4. тръгвам, потеглям, поемам; отправям се, запътвам се (on за); 5. почвам, започвам; залавям се за, турям начало на (често с on); to ~ s.th. разг. създавам неприятности; 6. привеждам в движение (машина), запалвам (мотор); пускам (влак); 7. пускам в действие/обръщение; лансирам; to ~ a rumour пускам слух; 8. слагам начало на, създавам; основавам; to ~ life 1) раждам се; 2) започвам кариерата си; to ~ a family създавам семейство; to ~ a baby разг. забременявам; 9. добивам, запалвам (огьн); 10. причинявам (пожар, трудности и пр.); to ~ the whole trouble забърквам цялата каша; 11. повдигам (вьпрос, вьзражение); 12. карам, накарвам; ставам причина за; to ~ s.o. thinking карам някого да се замисли; 13. помагам на някого да започне (работа и пр.); 14. изплашвам, подплашвам (дивеч); 15. сп. стартирам; давам сигнал за стартиране; 16. появявам се внезапно, изскачам; издавам се напред; his eyes ~ed from their sockets очите му изскочиха/изхвръкнаха (от изненада, уплаха и пр.); tears ~ed to her eyes сълзи бликнаха в очите и; 17. разхлабвам (се), измятам се, поддавам (за греди, дьски, летви и пр.); 18. ав. излитам; 19. мор. наливам/изливам (спиртно питие) от бъчва; start back 1) дръпвам се, стъписвам се; отскачам назад; 2) тръгвам обратно; start in разг. почвам, започвам, залавям се за/ да; начевам, започвам да ям от (хляб, ядене и пр.); start off 1) (за)почвам; тръгвам, потеглям; 2) слагам начало на; З) карам/накарвам/помагам да започне; start out 1) разг. започвам, правя първите стъпки в нещо; 2) заемам се/залавям се с; З) появявам се, излизам; избивам, потичам (за пот); start up 1) скачам; подскачам (от изненада, уплаха и пр.); 2) появявам се, пораждам се; възниквам/изниквам неочаквано; З) пускам, привеждам в действие (машина), запалвам (мотор); завъртам (перка на самолет); 4) възбуждам, предизвиквам, пораждам; to ~ up memories събуждам спомени; 5) започвам; start with почвам/започвам с; to ~ with 1) най-напред, (първо на) първо, преди всичко; 2) първоначално, отначало. [sta:t] n 1. трепване, сепване, стряскане; to give a ~ трепвам, сепвам се, стряскам се; to give s.o. a ~ сепвам/уплашвам някого; to wake with a ~ сепвам се и се събуждам; 2. тръгване, потегляне; почване; начало; изходна/отправна точка; a ~ in life начало на самостоятелен живот/кариера; to get/make a good ~ започвам добре (живота, кариерата си и пр.); to make a fresh ~ започвам отново, тръгвам по нов път; to make an early ~ тръгвам/заминавам рано; from ~ to finish от начало до край; for a ~ разг. като начало; преди всичко, най-напред; З. сп. старт, стартиране; false ~ неправилно стартиране; прен. несполучлив опит; 4. предимство, преднина, аванс; to get the ~ of изпреварвам, вземам преднина пред; to have the ~ of имам преднина пред, по-напред съм от; 5. пускане, привеждане в движение (на машина), запалване (на мотор); 6. ав. излитане.

starter

- ['sta:tъ] n 1. човек, който дава сигнал за стартиране, стартер; under ~ 's ordrers на старт; 2. състезател, участник в състезания; З. тех. стартер, пускач, подкарвач, запалител; 4. разг. предястие, ордьовър.

starting gate

- ['sta:ti¤geit] n сп. бариера на старт (в хиподрум и пр.).

starting handle

- ['sta:ti¤haendl] n ръчка за задвижване на мотор.

starting-point

- ['sta:ti¤point] n отправна точка, изходен пункт.

starting-post

- ['sta:ti¤poust] n сп. стълб на старт.

starting-price

- ['sta:ti¤prais] n сп. курс на обзалагане при старта.

startle

- [sta:tl] v 1. сепвам (се), стряскам (се); изплашвам, разтревожвам; изненадвам, учудвам; слисвам; 2. разтърсвам; to ~ s.o. out of his apathy изваждам някого от апатията му.

startling

- ['sta:tli¤] а потресающ, поразителен, изумителен; обезпокоителен, тревожен.

starvation

- [sta:'veishn] n глад, гладуване (и прен.); умиране от глад; ~ wages много ниска надница; to live on the ~ line почти гладувам.

starve

- [sta:v] v 1. умирам от глад; гладувам (и прен.); to ~ to death умирам от глад; to be starving умирам, жадувам, копнея (of, for за); разг. гладен съм; 2. уморявам от глад; държа гладен; лишавам; прен. подлагам на духовен и пр. глад; to ~ into surrender принуждавам (гарнизон и пр.) да се предаде поради липса на припаси; З. умъртвявам, убивам, атрофирам (чувство и пр.); 4. ост. умирам/премалявам от студ.

starveling

- ['sta:vli¤] n изтощен от глад/недохранен човек/животно. ['sta:vli¤] а 1. гладуващ; 2. прен. оскъден, недостатъчен.

starving

- ['sta:vi¤] а гладен, изгладнял, гладуващ.

starwort

- ['sta:wъt] n бот. звездица (Stellaria).

stash

- [staesh] v sl. 1. скривам, скътвам, прибирам на сигурно място (и ~ away); 2. прекратявам, спирам; напущам. [staesh] n ам. sl. 1. къща; скривалище; таен склад; 2. скрито/укрито нещо; a ~ of narcotics складирани контрабандни наркотици.

stasis

- ['steisis] n (pl stases [-si:z] ) мед. забавяне, застой, стаза.

state

- [steit] n 1. състояние, положение, условия; married ~ задоменост; single ~ незадоменост, ергенство, моминство; ~ of affairs/things (сегашното) положение на нещaта, ситуация, обстановка; ~ of emergency извънредно положение; ~ of health здравословно състояние; ~ of mind душевно състояние; ~ of war положение на война; in a bad ~ of repair съвсем разнебитен; in a ~ разг. 1) в крайно неспретнат вид, раздърпан, мръсен; 2) развълнуван, разтревожен, извън себе си; не на себе си; 2. (високо) социално положение, ранг, класа; in a style befitting his ~ както подобава на човек с неговото положение/от неговия ранг; З. стадий, състояние; larval ~ ларвовиден стадий; gaseous ~ газообразно състояние; ~ of play 1) крикет резултат; 2) прен. съотношение на силите (между две спорещи и пр. странu); 4. великолепие, пищност, разкош; тържественост, помпозност; in (great) ~ (много) тържествено; occasion of ~ тържествен случай; to lie in ~ изложен съм за поклонение (за мьртвец). [steit] а официален, тържествен, параден, церемониален; ~ ceremony/visit официално тържество/посещение; ~ opening тържествено откриване (на парламент и пр.); ~ coach кралска каляска; ~ call разг. официално посещение/визита. [steit] v 1. излагам, изразявам, казвам; изявявам; заявявам, обявявам, съобщавам, формулирам; to ~ o.'s case излагам доводите си; it is ~d that казва се/твърди се, че; 2. определям; посочвам, уточнявам, упоменавам; З. мат. изразявам с условни знаци. [steit] n 1. S. държава; matters of S. държавни работи; 2. щат; S.s General ист. Генералните щати. [steit] а 1. държавен; ~ trial политически процес; S. Department Министерството на външните работи на САЩ; ~ prisoner, prisoner of ~ политически затворник; ~ service държавна служба; 2. ам. отнасящ се до отделен щат; S.'s Rights автономия на отделните сев.-ам. щати.

state farm

- ['steitfa:m] n дьржавно земеделско стопанство.

state-aided

- ['steit,eidid] а субсидиран от държавата.

state-council

- ['steit,kaunsil] n държавен съвет.

state-room

- ['steitrum] n 1. приемна зала; 2. самостоятелна кабина (на параход); ам. самостоятелно (спално) купе във влак.

statecraft

- ['steitkra:ft] statesmanship.

stated

- ['steitid] a 1. определен, установен, уговорен; редовен; at ~ intervals на определени срокове/интервали; 2. обявен, оповестен; посочен.

statehouse

- ['steithaus] n 1. сградата, в която заседава законодателният орган на щат; 2. сградата на Конгреса на САЩ.

stateless

- ['steitlis] а без поданство/гражданство.

stateliness

- ['steitlinis] statesmanship.

stately

- ['steitli] а величествен, величав; великолепен, блестящ; тържествен, грандиозен, внушителен; достоен; ~ house грандиозна къща, обик. открита за посетители.

statement

- ['steitmъnt] n 1. излагане, изразяване, казване; изложение, твърдение; изявление, изказване; 2. свидетелско показание; З. официален отчет, бюлетин.

stater

- ['steitъ] n статер (старогрьцка златна, сребьрна монета).

stateside

- ['steitsaid] adv. ам. разг. от/в/към САЩ.

statesman

- ['steitsmъn] n (pl -men) опитен държавник; далновиден/прозорлив политически деец.

statesmanlike

- ['steitsmъnlaik] а държавнически.

statesmanship

- ['steitsmъnship] n държавническо изкуство.

static

- ['staetik] a 1. статичен, неподвижен; пасивен; 2. неизменен, постоянен.

statics

- ['staetiks] n pl с гл. в sing 1. статика; 2. рад., телев. атмосферни смущения.

station

- [steishn] n 1. място, позиция, пункт; пост; стан. ция; 2. rapa; a through ~ rapa, на която не спират бързи влакове; a goods ~ сточна rapa; З. спирка (автобусна и пр.); 4. пощенски клон; 5. ист. военен пост (в Индия); служебните лица, живеещи там; 6. австрал. овцевъдна ферма; пасище за овце; 7. военна/военноморска база; 8. обществено положение, статус; работа, професия; звание, ранг; 9. земемерски пункт; 10. рl серия от 14 картини, изобразяващи мъките на Исус Христос (и S.s of the Cross); 11. бот., зоол. естествена среда; 12. attr станционен. [steishn] v 1. поставям на определено място, настанявам, разполагам; 2. воен. поставям на пост(ове), разставям; настанявам, разквартирувам; to ~ a guard поставям караул.

station break

- ['steishn,breik] n рад., телев. промеждутък между две програми, в който се съобщава името на предавателната станция, правят се съобщения и пр.

station-house

- ['steishnhaus] n полицейски участък.

station-master

- ['steishn,ma:stъ] n началник-гара.

station-wagon

- ['steishn,waegъn] n ам. голям автомобил, комби.

stationary

- ['steishnri] а 1. неподвижен, стоящ на едно място, постоянен; неизменен, непроменлив; ~ air въздухът, който остава в дробовете при нормално дишане; ~ diseases сезонни заболявания; ~ war позиционна война; 2. закрепен на едно място, непреносим; З. неподвижен, инертен, в застой, който не се развива.

stationer

- ['steishnъ] n 1. книжар, който продава канцеларски принадлежности; 2. ост. книжар; книгоиздател.

stationery

- ['steishnъri] n 1. канцеларски принадлежности; 2. книжарница за канцеларски принадлежности.

statism

- ['steitizm] n държавно планиране и контрол.

statist

- ['steitist] n 1. статистик; 2. привърженик на държавното планиране и контрол.

statistic

- [stъ'tistik] n статистически факт/пункт.

statistical

- [stъ'tistikl] а статистичен, статистически.

statistician

- [,staetis'tishn] n статистик.

statistics

- [stъ'tistiks] n pl с гл. в sing статистика.

stator

- ['steitъ] n статор (особ. на електрически генератор, мотор).

statoscope

- ['staetъskoup] n вид чувствителен барометър, статоскоп.

statuary

- ['staetjuъri] а скулптурен, ваятелски; ~ marble висококачествен бял мрамор. ['staetjuъri] n 1. скулптура, ваятелство; 2. скулптор, ваятел; З. скулптури, статуи.

statue

- ['staetju:] n скулптура, статуя.

statuesque

- [staetju'esk] a подобен на статуя, като изваян; неподвижен; величествен, внушителен.

statuette

- [staetju'et] n статуйка, статуетка.

stature

- ['staetshъ] n 1. ръст, височина, бой; of a large/small ~ висок/нисък; tall of ~ висок на ръст; 2. прен. ръст, калибър.

status

- ['steitъs] n 1. (обществено) положение, ранг, чин; people of medium ~ средна ръка хора; 2. юр. правно положение; the ~ quo статукво, съществуващото положение; the ~ quo (ante) предишното положение.

statute

- ['staetju:t] n 1. статут, закон, законодателен акт; 2. постановление; З. устав, правилник; 4. библ. божествен закон.

statute law

- ['staetju:tlo:] n писан закон.

statute-book

- ['staetju:tbuk] n сборник от закони, кодекс.

statutory

- ['staetjutъri] а изискван от закона, установен със закон.

staunch

- [sto:ntsh] а 1. верен, предан, лоялен; твърд, непоколебим; 2. здрав, устойчив; З. непромокаем, херметически. [sto:ntsh] stanch.

stave

- [steiv] n 1. дъга (на бьчва и пр.); 2. стъпало (нa подвижна стьлба); З. строфа; 4. мyз. петолиние; 5. pl pl om staff 5. [steiv] v (staved, stove [steivd, stouv] ) слагам дъги на (бьчва и пр.); stave in продънвам, разбивам, смазвам; пробивам дупка в (бьчва, лодка); stave off 1) отклонявам, предотвратявам; 2) отбивам, отблъсквам, отхвърлям; З) забавям, отлагам (провал, крах и пр.).

stave-rhyme

- ['steivraim] n алитерация.

stay

- [stei] v 1. стоя, оставам; to ~ at home 1) оставам си/стоя си вкъщи; 2) обичам да си стоя вкъщи, не обичам да излизам; to ~ indoors оставам/стоя вкъщи; to ~ alive/faithful оставам жив/верен; to ~ in bed лежа, не ставам; пазя леглото; to ~ for/to dinner, etc., разг. to ~ dinner, etc. оставам на обед и пр.; to be/come to ~ идвам/оставам завинаги/за постоянно; не възнамерявам да си отида; установявам се/затвърдявам се окончателно; влизам в постоянна употреба; ставам постоянно явление; 2. отсядам, настанявам се; пребивавам временно (at, in в); на гости съм, прекарвам (with у); З. спирам, възпирам, задържам; to ~ o.'s hand въздържам се да направя нещо; to ~ s.o.'s hand спирам/възпирам някого, попречвам на някого да направи нещо; 4. задоволявам временно, залъгвам (глад и пр.); 5. проявявам издръжливост, държа се докрай (и сп.); 6. юр. отлагам, прекратявам, преустановявам; 7. спирам се, чакам, почаквам, бавя се, не бързам; stay away 1) не отивам, не идвам, не се явявам; 2) стоя настрана, не се меся; страня, отбягвам; to ~ away from school/work не отивам на училище/работа; stay behind оставам (не заминавам, не напускам); оставам (някьде) след другите; stay down 1) стоя долу/надолу; не се надигам/издавам и пр.; 2) задържам се (в стомаха, без да бьда повьрната - за храна); З) не се разрошвам, не хвърча (за коса); stay in 1) стоя/оставам вътре/вкъщи, не излизам; 2) оставам в училище след часовете (като наказание); З) оставам на мястото си (в текст, книга, доклад и пр.); stay off отказвам се, въздържам се (от цигари, бонбони и пр.); stay on 1) продължавам да стоя, оставам още, не си отивам, не заминавам; 2) задържам се, не падам; З) не угасвам, продължавам да горя/светя; stay out 1) стоя/оставам навън, не се прибирам; 2) стоя настрана, пазя се от (неприятности и пр.); to ~ out of reach гледам да не ме хванат, измъквам се, изплъзвам се; З) (продължавам да) стачкувам; 4) оставам до края на (представление и пр.); стоя/оставам/издържам по-дълго от другите; stay up 1) не си лягам, стоя до късно вечер; 2) не падам; не потъвам; не прилягам и пр.; З) оставам закачен/несвален (за обява и пр.); stay with 1) stay1 2.; 2) to ~ with s.o. разг. изслушвам някого, чувам какво (още) ще ми каже. [stei] n 1. престой; прекарване, пребиваване; спиране, отсядане; to make a short/long ~ оставам/спирам (се) за кратко/дълго; 2. спиране, възпиране, обуздаване, ограничаване; спирачка, пречка; to put a ~ on обуздавам; З. юр. отлагане, отсрочка; прекратяване на съдопроизводство; 4. издръжливост; 5. ост. въздържаност, самоконтрол. [stei] n 1. банел; 2. pl корсет; З. прен. опора, подкрепа. [stei] n мор. щаг; to be in ~s лавирам (за кораб). [stei] v подпирам, подкрепям (и прен.) (и с up).

stay-at-home

- ['steiъt,houm] n домосед, домошар, къщно пиле.

stay-in-strike

- [] sit-down (strike).

stayer

- ['steiъ] n 1. издръжлив човек/животно; 2. сп. стайер.

staying power

- ['stei¤pauъ] n издръжливост, жилавост; жизненост.

staysail

- ['steiseil] n мор. стаксел.

stead

- [sted] n книж. място; in s.o.'s ~ вместо някого; to stand s.o. in good ~ оказвам се полезен/свършвам добра работа на някого.

steadfast

- ['stedfъst] а 1. неподвижен, прикован; 2. постоянен, твърд, непоколебим, устойчив; траен.

steadily

- ['stedili] adv постоянно, неотклонно.

steading

- ['stedi¤] n ферма, чифлик (c постройките).

steady

- ['stedi] а 1. устойчив, стабилен; здрав; балансиран; the table is not ~ масата се клати; not ~ on his legs едва се държи на краката си, не го държат краката; to hold s.th. ~ крепя/държа нещо да не мърда/ да не се клати; to keep/stand ~ не мърдам; 2. твърд, непоклатим, непоколебим; верен, сигурен; a ~ gaze твърд/прикован/неподвижен поглед; a ~ hand твърда/сигурна/здрава ръка (и прен.); З. постоянен, равномерен, отмерен; еднакъв; неизменен, установен; редовен, системен, методичен; непрестанен, неотклонен; ~ light спокойна светлина; неподвижен пламък; ~ movement непрекъснато движение; ~ price твърда цена; ~ work постоянна/редовна работа; 4. спокоен, улегнал, уталожен; трезвен, разсъдлив, сериозен; солиден; с добро държание; 5. прилежен, усърден, трудолюбив; ~ ! внимателно! внимавай! спокойно! дръж се! ~ on! стой! спри! намали хода! не бързай! go ~ (with) разг. ходя постоянно (с), имам си приятел/приятелка; keep her ~ ! мор. дръж/подържай прав курс! ['stedi] v 1. крепя (се), закрепвам (се); уравновесявам (се), преставам да треперя/да се клатя/да мигам/ да трептя и пр.; стабилизирам (се) (и за цени); to ~ a ladder закрепявам/потягам стълба; to ~ o.'s hand надвивам/преодолявам треперенето на ръката си; the boat steadied лодката престана да се клати; to ~ o.s. against опирам се о; 2. успокоявам (се), уталожвам (се) (и с down); З. вразумявам се, улягам; 4. обуздавам, усмирявам, укротявам (кон); забавям, успокоявам (темп). ['stedi] n разг. постоянен приятел/приятелка.

steady-going

- ['stedigoui¤] а спокоен, улегнал, уравновесен.

steak

- [steik] n 1. дебело парче месо/риба (за пьржене, печене на скара); 2. бифтек.

steak house

- ['steikhaus] n специализиран ресторант за бифтеци и пр.

steal

- [sti:l] v (stole [stoul]; stolen ['stoulъn] ) 1. крада, открадвам (и прен.); 2. придобивам/присвоявам тайно/по непозволен начин; З. грабвам, открадвам си изненадващо/с хитрост; to ~ a kiss открадвам си целувка; to ~ a glance at s.o. поглеждам някого крадешком; 4. правя/извършвам нещо незабелязано; отнемам (нещо от някого) по позволен/непозволен начин; 5. движа се/промъквам се/измъквам се тихо/незабелязано/крадешком, прокрадвам се; mist stole over the valley над долината падна неусетно мъгла; to ~ a ride возя се/пътувам без билет; to ~ s.o.'s thunder използвам думите/мислите/идеите на някого; to ~ a march on s.o. 1) изпреварвам някого в нещо; 2) придобивам незабелязано предимство пред някого; steal away 1) измъквам се; 2) грабвам, открадвам (сьрце и пр.); отвличам; steal by промъквам се край; steal in вмъквам се; steal out измъквам се, излизам крадешком/незабелязано; steal up (to) приближавам се крадешком (до); steal upon изненадвам. [sti:l] n 1. ам. разг. крадене; кражба; 2. разг. открадната вещ; З. нещо неочаквано лесно; неочаквана добра сделка; 4. ам. съмнителна политическа спогодба.

stealth

- [stelҐ] n: by ~ крадешком мълчешката, тихомълком.

stealthy

- ['stelҐi] а 1. потаен, скрит, прикрит; 2. тих, безшумен, предпазлив; З. плах, боязлив.

steam

- [sti:m] n 1. пара, изпарение; прен. разг. енергия, сила; live/exhaust/wet/dry ~ прясна/отработена/ влажна/суха пара; under ~, with ~ up под пара; with full/all o.'s ~ on под пълна пара, много бързо; to get up/raise ~ усилвам парата; прен. 1) ускорявам вървежа си, тръгвам по-бързо; 2) вдигам пaра, гневя се; to let off ~ пускам пара; прен. 1) намирам отдушник за/давам воля на чувствата си; 2) намалявам напрежението; to run out of ~ прен. изчерпвам се; загубвам силата/ентусиазма си; under o.'s own ~ прен. без чужда помощ/подтик, със собствени сили; 2. attr парен, работещ с пара. [sti:m] v 1. пускам пара; издигам се във вид на пара; to ~ away изпарявам се, извирам; 2. движа се/работя с пара; пътувам; плувам; the train ~ed into the station влакът навлезе в района на гарата; the ship ~d away параходът се отдалечи; З. разг. работя енергично, напредвам бързо, "пердаша" (ahead, away); 4. готвя/задушавам на пара; 5. паря, запарвам, попарвам; 6. изчиствам с пара (дрехи); 7. издавам/изпущам пара (за животно); 8. to ~ up запотявам се от пара (за прозорци и пр.); to be/get all ~ed up прен. разг. разгорещявам се, кипвам.

steam iron

- ['sti:m,aiъn] n ютия с пара.

steam train

- ['sti:mtrein] n влак с парен локомотив.

steam turbine

- ['sti:m'tъ:bain] n парна турбина.

steam-boiler

- ['sti:m'boilъ] n парен котел.

steam-box

- ['sti:mboks] n тех. пароразпределител.

steam-coal

- ['sti:m'koul] n въглища за парни котли.

steam-engine

- ['sti:m'endjin] n парна машина, парен двигател.

steam-gauge

- ['sti:m'geidj] n манометър.

steam-hammer

- ['sti:m'haemъ] n парен чук.

steam-heat

- ['sti:mhi:t] n горещината на пара (в радиатори, трьби).

steam-heating

- ['sti:m'hi:ti¤] n парно отопление.

steam-jacket

- ['sti:m'djaekit] n парен кожух, парна риза.

steam-power

- ['sti:mpauъ] n парна енергия.

steam-radio

- ['sti:m'reidiou] n разг. радиопредаванe.

steam-roller

- ['sti:m'roulъ] n парен валяк; прен. съкрушителна сила. ['sti:m'roulъ] v 1. набивам/отъпквам с валяк; 2. прен. смазвам, унищожавам, помитам.

steam-shovel

- ['sti:m'shъvъl] n парен екскаватор.

steam-tight

- ['sti:mtait] а непропускащ пара, пароупорен.

steamboat

- ['sti:mbout] n лодка/плавателен съд, който се движи с пара.

steamer

- ['sti:mъ] n 1. съд за готвене на пара; 2. параход.

steamship

- ['sti:mship] n параход.

steamy

- ['sti:mi] а 1. парен, парообразен; 2. запотен (за прозорец); З. врящ; изпаряващ се; наситен с пара; 4. ам. прен. еротичен.

stearic acid

- [sti'aerik'aesid] n хим. стеаринова киселина.

stearin

- ['sti:ъrin] n хим. стеарин.

steatite

- ['sti:ъtait] n минер. стеатит (вид талк).

steed

- [sti:d] n поет., шег. кон.

steel

- [sti:l] n 1. стомана, челик; grip of ~ желязна хватка; heart of ~ жестоко/кораво/безмилостно сърце; 2. стоманено острило; З. огниво; 4. меч, шпага; enemy/foe/foeman worthy of o.'s ~ достоен противник/съперник; cold ~ хладно оръжие (кама, сабя и пр.); 5. метална банела; 6. attr стоманен, железен, челичен; прен. твърд като стомана, коравосърдечен, жесток, неумолим. [sti:l] v 1. покривам/обточвам със стомана; 2. калявам, закалявам (и прен.); to ~ o.s. закоравявам, ставам нечувствителен/груб/жесток (against към).

steel band

- ['sti:lbaend] n оркестър от ударни инструменти, направени от газени варели.

steel blue

- ['sti:lblu:] n синкаво/стоманено сив цвят.

steel engraving

- ['sti:lin'greivi¤] n гравюра върху стомана.

steel guitar

- ['sti:lgi'ta:] n хавайска китара.

steel wool

- ['sti:lwul] n стоманена вълна (за изтьрквaне, полирaне).

steel-clad

- ['sti:lklaed] а брониран.

steel-nerved

- ['sti:lnъ:vd] a със здрави/железни нерви.

steel-plated

- ['sti:l'pleitid] a покрит със стомана; брониран.

steelwork

- ['sti:lwъk] n 1. сьбир. стоманени изделия; 2. стоманена конструкция; рl с гл. в sing стоманолеярен завод.

steely

- ['sti:li] а 1. твърд като стомана; 2. твърд, непреклонен, суров.

steelyard

- ['sti:lja:d] n ръчен кантар с топуз.

steenbok

- ['sti:nbok] n дребна африканска антилопа (Raphicerus).

steening

- ['sti:ni¤] n каменна облицовка на кладенец.

steep

- [sti:p] a 1. стръмен, върл; 2. бърз, внезапен; З. рaзг. прекален, извънреден, краен, неприемлив (зa цена, искане и пр.); преувеличен, невероятен (за разказ и пр.). [sti:p] n стръмнина, стръмен скат, урва. [sti:p] v 1. топя, топвам, потапям; мокря, намокрям; кисна, накисвам; 2. напоявам, импрегнирам, насищам; to be ~ed in тъна в, пропит съм изцяло от; всецяло предан съм на; З. потапям/мия в луга. [sti:p] n 1. натопяване, накисване; 2. течност, в която се натопява/накисва нещо.

steepen

- ['sti:pъn] v правя/ставам (по-)стръмен.

steeple

- [sti:pl] n 1. шпил, шпиц, островърха кула; 2. камбанария.

steeple-crowned

- ['sti:plkraund] a с виcоко заострено дъно (за шапка).

steeple-jack

- ['sti:pldjaek] n човек, който строи/поправя комини/кули/камбанарии и пр.

steeplechase

- ['sti:pltsheis] n 1. вид конно надбягване с препятствия, стипъл-чейз; 2. крос (кънтри).

steeplechaser

- ['sti:pl,tsheisъ] n 1. участник в стипъл-чейз; 2. кон, обучен за надбягвания с поепятствия.

steer

- [stiъ] v 1. управлявам; насочвам, направлявам; карам (кола, кораб, шейна и пр.); a car that ~s well кола, която лесно се управлява/кара; 2. прен. държа курс, следвам път; to ~ a steady course водя твърда политика; вървя неотклонно по своя път; to ~ a middle course водя умерена политика, избягвам крайностите; З. насочвам (се), упътвам (се); плувам (for към). [stiъ] n младо кастрирано добиче.

steerage

- ['stiъridj] n 1. управляване, направляване; 2. мор. сила на кормилото; З. трета/туристическа класа в параход.

steerage-way

- ['stiъridjwei] n мор. изминатото разстояниe, необходимо за овладяване на движението на плавателен съд.

steering committee

- ['stiъri¤kъ'miti] n управителен съвет, ръководство.

steering gear

- ['stiъri¤giъ] n кормилен механизъм.

steering post

- ['stiъri¤poust] steering-column.

steering-column

- ['stiъri¤'kolъm] n кормилен вал.

steering-wheel

- ['stiъri¤wi:l] n кормило, волан, щурвал.

steersman

- ['stiъzmъn] n (pl -men) кормчия, щурман.

steeve

- [sti:v] v мор. подреждам товар на кораб с помощта на дълъг прът.

stein

- [stain] n ам. керамична халба (за бира и пр.).

stela

- ['sti:lъ] n (pl stelae ['sti:li:] ) възпоменателна плоча/стълб.

stellar

- ['stelъ] a 1. звезден; 2. ам. главен (за роля и пр.).

stellated

- ['steleitid] a 1. звездовиден; 2. бот. във формата на венче (за листа).

stem

- [stem] n 1. стебло, стрък; ствол; 2. дръжка (на плод, цвете, лист); З. столче (на винена чаша); 4. дръжка (на лула); 5. ос с винт за навиване на джобен часовник; 6. грам. основа (на дума); 7. родова линия, произход, потекло; 8. муз. вертикална чертичка (на нота); 9. мор. нос (на кораб); from ~ to stern по цялото протежение на кораба. [stem] v (-mm-) 1. заприщвам, преграждам; заграждам; спирам, възпирам, задържам; 2. движа се/напредвам срещу вятъра/течението; съпротивлявам се на; to ~ the tide/current/flood/torrent of задържам, препречвам пътя на, противодействувам на; З. ски намалявам скоростта с рало. [stem] v 1. проследявам произхода/развитието на; водя началото си, произхождам, произлизам, произтичам (from от); 2. махам/изчиствам опашките/дръжките на плод и пр.; З. слагам дръжки (на изкуствени цветя и пр.).

stem ware

- ['stemwЁъ] n стъклени чаши със столче.

stem-winder

- ['stemwaindъ] n джобен часовник, който се навива с винтче.

stemma

- ['stemъ] n (pl -mata [-mъtъ] ) 1. родословно дърво, родословие; произход, потекло; 2. зоол. стематично око.

stemmed

- [stemd] а с изчистени дръжки/опашки (за ягоди, малини и пр.).

sten

- [sten] n английски тип шмайзер, автомат.

stench

- [stentsh] n воня, зловоние, смрад.

stencil

- ['stensil] n 1. шаблон (и ~-plate); восъчен/циклостилен лист; 2. шарка/надпис на/от шаблон. ['stensil] v 1. украсявам с шарка, нанасям шарка с шаблон; 2. пиша на восъчен лист.

steno

- ['stenou] n ам. разг. 1. стенограф; 2. стенография.

stenographer

- [ste'nogrъfъ] n стенограф.

stenographic

- [steno'graefik] a стенографски.

stenography

- [ste'nogrъfi] n стенография.

stenosis

- [sti'nousis] n (pl -ses [si:z] ) мед. стеснение на канали/отвори, стеноза.

stenotype

- ['stenъtaip] n механична стенография, стенотипия.

stentorian

- [sten'to:riъn] а гръмлив, гръмовен (за глас).

step

- [step] n 1. стъпка; крачка; ~ by ~ стъпка по стъпка, постепенно; in/out of ~ в/не в крак (и прен.); to break ~ не вървя в крак; to fall into ~ тръгвам в крак; to keep ~ вървя в крак, не изоставам; to take a ~ forward/back правя крачка/стъпка напред/назад; to watch o.'s ~s гледам къде стъпвам, внимавам да не се спъна, вървя предпазливо; прен. внимавам какво правя, отварям си очите; 2. (късо) разстояние; it is but a ~ to our house къщата ни e само на две крачки оттук; it is a good ~ to има доста път до; to make a long ~ towards правя голяма крачка напред, напредвам значително; З. звук от стъпки; вървеж, походка; 4. следа/отпечатък от стъпка; 5. танцова стъпка; 6. прен. стъпка, постъпка; мярка; to take ~s вземам мерки; 7. (височината на едно) стъпало (на стьлба, кола и пр.); праг; място, където може да се стъпи; 8. (a pair of) ~s step-ladder; 9. служебна степен; 10. гнездо на стълб/мачта; 11. тех. синхронизъм; to bring into ~ синхронизирам. [step] v (-pp-) 1. стъпвам, ходя, вървя, крача; ~ this way, please минете/елате насам, моля; ~ lively! ам. побързо! по-живо! to ~ across the street/road пресичам улицата/шосето; to ~ over a stream прекрачвам/прескачам поточе; 2. танцувам, правя танцови стъпки; to ~ it вървя пеш; танцувам; З. to ~ up/down ел. увеличавам/намалявам (волтажа) с трансформатор; 4. правя/изсичам стъпала; 5. мор. слагам/закрепям (мачта) в гнездо; step aside (от)дръпвам се настрана, отмествам се; прен. оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам; step back дръпвам се назад, връщам се, отстъпвам; step down 1) спускам се; 2) слизам (от кола, самолет и пр.); З) оттеглям се; подавам оставка; абдикирам; step forward излизам напред, пpистъпвам, изстъпвам се; step in/into 1) влизам, навлизам; качвам се в; to ~ into a boat качвам се на лодка; 2) получавам неочаквано; to ~ into a good job постъпвам на добра работа; to ~ into a good fortune наследявам неочаквано голямо наследство; З) отбивам се за малко; посещавам, навестявам; 4) обувам (чорапи и пр.); обличам, намъквам (фуста и пр.); 5) намесвам се; присьединявам се, включвам се; step off 1) слизам от (влак, трамвай, кола и пр.); 2) отмервам/измервам с крачки; З) правя грешка, сбърквам; 4) умирам; step on 1) стъпвам върху, настъпвам; натискам с крак (педал и пр.); to ~ on the gas/on it разг. бързам, побързвам, забързвам, "давам газ"; 2) качвам се; step out 1) излизам за малко; 2) вървя/стъпвам живо/с ускорени крачки; забързвам; З) step off; 4) разг. забавлявам се; 5) водя активен светски живот; to ~ out to/on s.o. изневерявам на някого; 6) умирам; step up 1) приближавам се (to към); 2) излизам напред; придвижвам се напред, напредвам; З) повдигам, повишавам (даньци и пр.); увеличавам (производство и пр.); засилвам (дейност и пр.); ускорявам (се), засилвам (се); 4) получавам повишение.

step-down

- ['stepdaun] а намаляващ (се); ел. понижаващ (волтажа - за трансформатор).

step-ins

- ['stepinz] n pl разг. дамски чорапогащи; дамско (долно) облекло, което се облича отдoлу нагоре, вид дамски пантофки.

step-ladder

- ['steplaedъ] n подвижна сгъваема стълба.

step-up

- ['stepлp] а ел. повишаващ (за трансформатор).

stepbrother

- ['step'brлъ] n доведен/заварен брат.

stepchild

- ['steptshaild] n доведено/заварено дете, доведеник/завареник.

stepdaughter

- ['step'do:tъ] n доведена/заварена дъщеря.

stepfather

- ['step'fa:ъ] n втори баща.

stepmother

- ['stер'mлъ] n мащеха; груба/небрежна майка (и прен.).

steppe

- [step] n рус. степ.

stepped-up

- ['steptлp] а засилен; ускорен, повишен.

stepping-stone

- ['stepi¤stoun] n 1. камък за преминаване (в река, кално място и пр.); 2. прен. трамплин, мост.

stepsister

- ['step'sistъ] n доведена/заварена сестра.

stepson

- ['stepsъn] n доведен/заварен син.

stercoraceous

- [stъ:kъ'reishъs] a 1. от/като тор; 2. торен (за насекомо и пр.).

stereo

- ['steriou] разг. stereophonic, stereoscope, stereoscopic, stereotype.

stereochemistry

- ['steriou'kemistri] n стереохимия.

stereometry

- [steri'omitri] n стереометрия.

stereophonic

- [steriъ'fonik] a стереофоничен.

stereoscope

- ['steriъskoup] n стереоскоп.

stereoscopic

- ['steriъ'skopik] a стереоскопичен.

stereotape

- ['steriouteip] n стереолента.

stereotype

- ['steriъtaip] n 1. стереотип; 2. attr стереотипен. ['steriъtaip] v 1. стереотипирам, печатам със стереотип; 2. прен. зафиксирвам; шаблонизирам.

stereotyped

- ['steriъtaipt] а стереотипен, неизменен; шаблонен, изтъркан.

sterile

- ['sterail] а 1. безплоден, ялов; прен. безрезултатен; 2. стерилен; стерилизиран; З. безсъдържателен, безинтересен, сух.

sterility

- [ste'riliti] n 1. безплодност, яловост; 2. стерилност.

sterilization

- ['sterilai'zeishn] n стерилизаране.

sterilize

- ['sterilaiz] v стерилизирам, обеззаразявам; обезплодявам.

sterlet

- ['stъ:lit] n зоол. чига (Acipenser ruthenus).

sterling

- ['stъ:li¤] a 1. пълноценен, истински, чист (за злато и сребро); 2. ценен; истински; солиден, сигурен, верен; надежден; ~ fellow човек, на когото може да се разчита. ['stъ:li¤] n английски пари, лира стерлинг, английска лира; the ~ area стерлинговата зона.

stern

- [stъ:n] а строг, cypoв, корав; неумолим; неотстъпчив, непреклонен, твърд; неприветлив, отблъскващ; the ~er sex мъжете. [stъ:n] n 1. мор. кърма; (to move) ~ foremost (движа се) на заден ход/прен. непохватно; ~-chase преследване отблизо на параход от друг параход; 2. задна част; задник, дирник; З. опашка (особ. на куче лисичар).

stern-faced

- ['stъ:nfeist] а със строго/сурово изражение на лицето, намръщен, начумерен. ['stъ:nfeist] n въже/верига за връзване на кораб към кея, швартово въже.

stern-post

- ['stъ:npoust] n мор. ахтерщевен.

stern-sheets

- ['stъ:nshi:ts] n pl задната част на лодка (зад гребците), обик. с места за пътници.

stern-way

- ['stъ:nwei] n заден ход (на кораб).

stern-wheeler

- ['stъ:nwi:lъ] n параход с едно голямо гребно колело отзад.

sterna

- [] вж. sternum.

sternum

- ['stъ:nъm] n (pl -nums,-na [-nъmz,-nъ]) анат. гръдна кост.

sternutation

- [stъ:nju'teishn] n мед., шег. кихане, кихавица.

sternward

- ['stъ:nwъd] adv мор. назад, към кърмата.

stertorous

- ['stъ:tъrъs] а хрипкав, придружен с хъркане (за дишане, особ. при апоплексия).

stet

- [stet] v: ~! остава! да остане! (коректорски знак, отменящ поправка).

stethoscope

- ['steҐъskoup] n стетоскоп.

stetson

- ['stetsъn] n мъжка висока широкопола шапка.

stevedore

- ['sti:vъdo:] n пристанищен хамалин.

stevengraph

- ['sti:vъngra:f] n изтъкана от коприна картина.

stew

- [stju:] v 1. варя, сварявам, задушавам (ядене и пр.); вря, къкря; to ~ in o.'s own juice пържа се в собственото си масло, понасям последиците от собствените си постъпки; ~ed tea много силен/горчив/престоял чай (запарка); 2. увирам, сварявам се (от горещина, задуха); много ми е горещо; З. уч. sl. уча усилено, зубря; 4. ам. разг. тревожа се, страхувам се (over за); вълнувам се. [stju:] n 1. варено, задушено, яхния; Irish ~ овнешка яхния с картофи и лук; 2. in a ~ разг. неспокоен, възбуден, объркан, разтревожен, разгневен; З. смесица от най-различни неща, "попара". [stju:] n обик. рl публичен дом, вертеп. [stju:] n рибарник, развъдник за риба/стриди.

stew-pan

- ['stjupaen] n тенджера с капак (за задушаване).

stew-pot

- ['stjupot] n 1. гърне с похлупак; 2. stew-pan.

steward

- ['stjuъd] n 1. управител, иконом, домакин; 2. разпоредител (на представление, сьстезание и пр.); З. сервитьор; 4. бордов домакин, стюард (на парaход, влак, самолет) Lord High S. of England длъжностно лице, ръководещо коронации и пр.; Lord S. of the Household главен камерхер.

stewardess

- ['stjuъdis] n сервитьорка, стюардеса (на параход, влак, самолет).

stewing

- ['stjui¤] а който става за компот (за плод).

stick

- [stik] v (stuck [stлk] ) 1. бода, бодвам; забождам; набождам; пробождам, пронизвам; муша, мушкам, намушвам; ръгам, ръгвам; забивам, забучвам; втиквам, натиквам; затъквам, натиквам; набивам; пъхам, пъхвам, напъхвам; вмъквам, вкарвам; stuck with pins набоден с карфици; 2. коля, заколвам; to ~ pigs коля свине; ходя на лов за глигани (на кон и с копие); З. разг. бутвам, тиквам, мушвам; слагам, поставям, турям; наблъсквам; 4. лепя (се), залепвам (се), лепвам,(се); прилепвам (се), прилепнал съм (to към); лепна, лепкав съм; he ~s like a bur прен. той е голяма лепка, няма отърване от него; 5. забивам се (за игла, стрела и пр.); набождам се (in, into на); 6. стоя, оставам; сп. държа се, не се предавам; запазвам се (и прен.) to ~ indoors стоя си/кисна вкъщи; to ~ to the mind оставам в ума/съзнанието; 7. запирам се, запъвам се, залоствам се; загазвам, затъвам (и to get stuck) заяждам се, закучвам се; to ~ fast загазвам/затъвам здравата; изпащам си; to ~ in s.o.'s throat/craw/gizzard спирам се/затъквам се на гърлото/присядам на/задавям някого; прен. идвам много на/не мога да бъда смлян от/отвращавам някого; 8. стърча, подавам се, издавам (се), показвам (се); 9. разг. търпя, изтърпявам, понасям; to ~ it понасям нещо търпеливо; 10. озадачавам, затруднявам, смущавам; to be stuck for an answer не зная какво да кажа, затруднявам се да отговоря; 11. подпирам с/забивам пръчка до (растение), за да се увива около нея; 12. sl. мамя, измамвам; вземам в повече пари/такси и пр. от (някого); to ~ s.o. for a fiver измъквам/изкрънквам пет лири от някого; stick about/around разг. стоя наблизо, навъртам се; stick at разг. 1) постоянствувам в/с (работа, занимание и пр.); 2) имам/проявявам скрупули; to ~ at nothing не се спирам пред нищо; stick by разг. прен. подкрепям; оставам верен на/лоялен към; stick down 1) разг. слагам, турям; 2) разг. записвам, написвам; З) залепвам (етикет, плик и пр.); stick in 1) лепя, залепвам, налепвам (в албум и пр.); 2) прибавям, вмъквам, бутвам; З) стоя си вкъщи; 4) to ~ in to stick at 1); stick on 1) залепвам; 2) крепя се на; З) оставам някъде; запазвам се; 4) to ~ on to следя отблизо, не изпускам от очи; stuck on влюбен до уши, хлътнал по; to ~ it on взимам високи такси, скубя; stick out 1) подавам (се), издавам се напред, изпъквам; пъча, изпъчвам; протягам (крак и пр.); изплезвам (език) (at на); издавам (челюст и пр.) напред; 2) очевиден съм; лича отдалеч (обик. to ~ out a mile); З) настоявам на, поддържам; 4) издържам, изтрайвам; 5) to ~ out for настоявам за, искам настоятелно, изисквам, държа на; stick to 1) залепвам (се) за; the nickname stuck to him прякорът му остана; 2) разг. държа на, придържам се към; не се отклонявам от; оставам верен на; to ~ to the point не се отклонявам/отвличам от въпроса/същината; to ~ to o.'s business гледам си (добре) работата; to ~ to it упорствувам, твърдя; З) разг. държа, задържам (обик. незаконно); some of the money stuck to his fingers той си присвои/сложи част от парите в джоба; stick together 1) залепям; слепвам (се); 2) поддържаме се с, не се делим; З) не общуваме с другите; държим се настрана; stick up 1) залепям, окачвам (обява и пр.); 2) набучвам; З) подавам се, стърча нагоре; 4) слагам/ окачвам да стърчи/да боде очите/да дразни; 5) нападам с оръжие, обирам (банка и пр.); 6) ~'em up! ~ your hands up! sl. горе ръцете! 7) to ~ up for разг. подкрепям, застъпвам се за, защищавам, браня; 8) to ~ up to s.o. разг. опъвам се/оказвам съпротива на някого; 9) sl. озадачавам, обърквам, сащисвам; to be stuck up суетен/самомнителен/ надменен съм; stick with 1) оставам верен на, не изоставям (някого, нещо); 2) to be/get stuck with не мога да се отърва от; хързулнали/натрапили са ми (задача, отговорност и пр.). [stik] n 1. пръчка; съчка, клечка, клонче; стрък(че); прен. мъничко, шушка (of от); a ~ of celery стрък целина; a ~ of chocolate парче шоколад; a ~ of shaving soap сапун за бръснене; 2. бастун; прът, тояга (и прен.); (to shake) the big ~ (демонстрирам) сила/мощ; (провеждам) политика на заплаха от военна/политическа интервенция; big ~ policy политика от позиция на силата; to use big ~ methods бия, пердаша; to give s.o. the ~ бия някого с пръчка; the boy wants the ~ това момче си плаче за бой; just a few ~s of furniture само няколко найнеобходими обикновени мебели; not a ~ of the house was left standing от (съборената) къща не остана нищо; З. ам. sl. цигара от марихуана; 4. печ. компас (и composing ~ ); 5. муз. диригентска палка; 6. мор. шег. мачта; 7. инертен/бездушен/сух/ дървен човек; 8. бодване, промушване, ръгване; 9. ам. разг. гористи пущинаци, отдалечени/затънтени краища; out in the ~s далеч от същината на нещата; to have/get hold of the wrong end of the ~ разбирам съвършено погрешно, заблуждавам се; 10. лост за превключване на скорости.

stick figure

- ['stikfigъ] n рисунка на човек/животно с кръг за глава и прави линии за трупа и крайниците.

stick insect

- ['stik'insekt] n насекомо, наподобяващо пръчица.

stick-in-the-mud

- ['stikinъmлd] n бавен/инертен/неамбициозен/ непредприемчив/консервативен човек.

stick-to-itiveness

- [stik'tu:itivnis] n разг. упоритост, постоянство.

sticker

- ['stikъ] n 1. упорит/неуморим човек; 2. гост, който се застоява; З. крикет бавен играч; 4. разлепвач на афиши; 5. ам. афиш, обява: етикет; 6. труден за разрешаване проблем.

sticking plaster

- ['stiki¤'pla:stъ] n лейкопласт; пластир.

sticking-place

- ['stiki¤pleis] тех. място/точка/ момент на засечка (и прен.).

stickjaw

- ['stikdjo:] n разг. лепкав дъвчащ бонбон, карамел му.

stickleback

- ['stiklbaek] n бодливка, къдринка (риба) (Gasteroste).

stickler

- ['stiklъ] n 1. човек, който педантично се придържа към/подкрепя/проповядва нещо (for); 2. нещо, което смущава/обърква.

stickpin

- ['stikpin] n ам. карфица за вратовръзка.

stickup

- ['stikлp] n бандитско нападение, ограбване, обир, кражба.

sticky

- ['stiki] а 1. лепкав, леплив; влажен; to be ~ лепна (with от); 2. мокър, влажен, кален (за пьт, време и пр.); З. разг. неотстъпчив, педантичен, създаващ трудности; to be ~ запъвам се, заинатявам се; 4. разг. проблематичен; мъчителен, деликатен, опасен, крайно неприятен.

stiff

- [stif] а 1. твърд, корав, нееластичен; колосан; плътен, гъст; 2. вдървен, вкочанен, вцепенен, схванат (за крак, врат и пр.); to have a ~ leg/back схванал ми се е кракът/гъpбът; to feel ~ after a long walk схванал съм се от дълго ходене; З. твърд, стабилен, устойчив (за пазар, цени и пр.); 4. остър, твърд (за косьм); 5. който не се движи свободно/заяжда/запъва/се закучва (за брава и пр.); 6. твърд, решителен, категоричен, непреклонен, непоколебим; неотстъпчив, рязък; упорит; to keep/carry a ~ upper lip проявявам твърдост, не падам духом, не се оплаквам; 7. скован, принуден, неестествен, дървен; хладен, резервиран; високомерен, надменен, надут, нелюбезен, важен; тежък, скован (за израз); ъгловат (за почерк); 8. мъчен, тежък, труден; a ~ climb уморително изкачване; a ~ slope стръмен склон; 9. силен (за вятьр, питие и пр.); 10. ожесточен (за сражение); 11. гъст, лепкав (за глина и пр.); ~ dough сбито тесто; 12. суров, строг, тежък (за наказание и пр.); 13. прекомерно висок (за цена); 14. ~ with sl. пълен с; 15. predic напълно, безкрайно, прекалено, извънредно; she was bored/scared ~ тя беше страшно отегчена/уплашена; that's a bit ~! разг. това е малко прекалено/несправедливо! (as) ~ as a poker/ramrod/ buckram като глътнал бастун. [stif] n sl. 1. книжни пари, 2. труп; 3. (big) ~ непоправим глупак.

stiff-necked

- ['stifnekt] a 1. упорит, твърдоглав, инат; 2. високомерен, надут.

stiffen

- ['stifъn] v 1. втвърдявам се; вкоравявам се; сгъстявам се, правя/ставам по-твърд; колосвам; 2. усилвам, подсилвам (се); З. настръхвам, наежвам се.

stiffness

- ['stifnis] n 1. скованост; 2. надменност, високомерие и пр. (вж. stiff).

stifle

- [staifl] v 1. душа, задушавам (се) (от горещина, пушек и пр.); удушавам; 2. гася, потушавам, угасявам (огьн); потискам, сподавям (стон и пр.); сдържам, спирам (плач и пр.); З. потъпквам, смазвам, задушавам (вьстание); 4. потулям, замазвам, заливосвам. [staifl] n колянна става (на кон, куче и пр.) (и ~-joint).

stifling

- ['staifli¤] а душен, задушен, задушлив; горещ.

stigma

- ['stigmъ] n (pl -mas, -mata [-mъz, -mъtъ] ) 1. позор, петно; to put ~ on лепвам петно на; 2. ист. клеймо, дамга; З. анат. белег, петно; пора (рl -mata); 4. бот. близалце (pl -mas); 5. цьрк. белези, подобни на раните на Христос.

stigmatize

- ['stigmъtaiz] v петня, опетнявам; позоря, опозорявам; клеймя, заклеймявам (as като).

stile

- [stail] n стъпала/прегради, през които могат да преминават хора, но не и добитък; прелез; турникет.

stiletto

- [sti'letou] n (pl -os, -oes [ouz] ) 1. малка кама, стилет; 2. шило (за бродерия, шев и пр.); ~ heel spike heel.

still

- [stil] a 1. тих, спокоен; мирен; неподвижен, застоял; безшумен; сподавен, стихнал; ~ hunt ам. дебнене, преследване (нa дивеч) (и прен.); (as) ~ as the grave/as death безмълвен, занемял; to lie ~ лежа неподвижно; 2. който не искри/не се пени (за питие); З. безмълвен, ням; the ~ small voice гласът на съвестта. [stil] аdv 1. още, все още; 2. все пак, въпреки това, въпреки всичко; от друга страна; З. сьс сравн. ст. още (по-); ~ more/less още повече/по-малко; ~ taller, taller ~ още по-висок. [stil] n 1. поет. пълна тишина, мълчание, безмълвие; in the ~ of the night в (сред)нощната тишина; 2. (фотографска) снимка; кино кадър. [stil] v 1. успокоявам (се); усмирявам (се); 2. укротявам се, стихвам; З. утолявам (глад). [stil] n 1. дестилатор, казан за варене на ракия и пр.; 2. спиртна фабрика. [stil] v дестилирам; варя (ракия и пр.).

still life

- ['stillaif] n (pl и -lifes) изк. натюрморт.

still picture

- ['stil'piktshъ] n фотографска снимка, фотография.

still-birth

- ['stilbъ:Ґ] n раждане на мъртво дете, мъртво раждане.

still-born

- ['stilbo:n] а 1. мъртвороден (за дете); 2. прен. безуспешен, безплоден, несполучлив.

still-room

- ['stilrum] n 1. помещение за дестилиране; 2. килер (за конфитюри, сладка, напитки и пр.).

stillage

- ['stilъdj] n дъска; рамка (за изцеждане, сушенe на дрехи, складиране на вещи за опаковане и пр.), стелаж.

stillness

- ['stilnis] n тишина, спокойствие.

stilly

- ['stili] adv тихо, спокойно, безшумно.

stilt

- [stilt] n 1. обик. pl кокили; to walk on ~s ходя с кокили; on ~s надут, бомбастичен; 2. pl sl. крака; З. зоол. кокилар, кокилобегач (птица) (и ~-bird/ -plover) (Himantopus).

stilted

- ['stiltid] a 1. надут, бомбастичен; 2. неестествен, скован; З. приповдигнат (за стил).

stilton

- [stiltn] n вид краве сирене, стилтон.

stimulant

- ['stimjulъnt] а възбуждащ, стимулиращ. ['stimjulъnt] n 1. възбудително средство/лекарство; спиртно питие; he never takes ~s той не пие спиртни питиета/не взима стимулиращи средства; 2. подбуда, подтик, стимул.

stimulate

- ['stimjuleit] v 1. подбуждам, подтиквам, стимулирам; насъсквам; възбуждам, провокирам; 2. поощрявам, насърчавам.

stimulation

- ['stimju'leishn] n 1. подбуждане, възбуждане, стимулиране; 2. поощряване, насърчаване, насърчение.

stimulus

- ['stimjulъs] n (pl -li [-lai] ) 1. подтик, подбуда, стимул; влияние; 2. възбудително средство.

sting

- [sti¤] v (stung [stл¤] ) 1. жиля, ожилвам; парвам, опарвам (за коприва и пр.); 2. причинявам остра болка; жуля, щипя, смъдя; the pepper stung his tongue пиперът му залютя; З. жегвам, смъдвам; уязвявам, оскърбявам, огорчавам, засягам, ранявам; мъча, терзая; stung with envy/desire измъчван/ терзан от завист/желание; he was stung by her words той беше уязвен от думите и; it ~s me to the heart/to the quick това ме засяга дълбоко; 4. смъдя, лютя (за очи и пр.); 5. възбуждам, предизвиквам, пораждам; anger stung him into action гневът го накара да се раздвижи; 6. sl. измамвам в цена, оскубвам, измъквам пари от (някого); how much did they ~ you for? колко (пари) те ожулиха/ти взеха/те накараха да дадеш?. [sti¤] n 1. жило; 2. ужилване; опарване (от коприва и пр.); З. остра/парлива болка; смъдеж, смъдване; the ~ of hunger спазмите на глада; the ~s of conscience угризенията на съвестта; to take the ~ out of смекчавам (укор, обида и пр.); 4. язвителност, злъчност, хапливост; жегване; 5. парливост; the breeze has a ~ in it ветрецът e леко остричък/ парлив/пощипва.

sting-ray

- ['sti¤rei] n зоол. скат (голяма морска риба) (Dasyatidae).

sting-winkle

- ['sti¤wi¤kl] n мида, която пробива дупки в черупките на други миди.

stingaree

- ['sti¤gъri:] n ам. sting-ray.

stinger

- ['sti¤ъ] n 1. жило; 2. силен/причиняващ болка удар; З. остра/хаплива забележка; 4. ам. вид коктейл.

stinginess

- ['stindjinis] n скъперничество, стиснатост, бодкаджийство, свидливост.

stinging

- ['sti¤i¤] а 1. който жили/пари/смъди/причинява силна болка; 2. прен. язвителен, злъчен, хаплив.

stinging-nettle

- ['sti¤i¤netl] n обикновена пареща коприва (Urtica).

stingless

- ['sti¤lis] а зоол. без жило (и прен.).

stingo

- ['sti¤gou] n ост. sl. силна бира.

stingy

- ['stindji] а 1. скъпернически, стиснат, свидлив; 2. оскъден, беден.

stink

- [sti¤k] v (stank [stae¤k] , stunk [stл¤k] ) 1. воня, смърдя (of); to ~ of/with money прен. червив съм с пари; 2. sl. мириша, подушвам, помирисвам, познавам по миризмата; З. омирисвам, осмърдявам; прогонвам с лоша миризма (out); it ~s крайно неприятно/противно/долнокачествено e. [sti¤k] n 1. воня, зловоние, смрад; to raise/kick up a ~ (about s.th.) разг. правя източен въпрос, изразявам силно недоволство, протестирам шумно (за нещо); 2. рl уч. sl. химия.

stink-ball

- ['sti¤kbo:l] n разг. ръчна химическа граната.

stink-pot

- ['sti¤kpot] n sl. 1. stink-ball; 2. противен човек; неприятно/гадно/долнокачествено нещо.

stinkard

- ['sti¤ka:d] n 1. вонящ/смрадлив човек; прен. мръсник, презряна гад; 2. вонящо животно; вид язовец.

stinker

- ['sti¤kъ] n sl. 1. гад, гадина (и прен.); 2. нещо лошо/долнокачествено; З. нещо силно оскърбително (писмо и пр.); 4. разг. нещо изключително трудно (изпит и пр.).

stinking

- ['sti¤ki¤] а вонящ, зловонен, смрадлив; прен. ужасен, гаден, мръсен.

stinkwood

- ['sti¤kwud] n юж.-афр. дърво с неприятна миризма.

stint

- [stint] 1. скъпя се свиди ми се, неохотно давам; ограничавам се; to ~ service не обичам да услужвам; to ~ o.s. of food правя икономии от храната си, отделям от залъка си, търпя лишения; he does not ~ his praise той не скъпи похвалите си; 2. ам. спирам, прекратявам; З. aм. възлагам работа/задача на (някого). [stint] n 1. ограничаване, ограничение; without ~ неограничено, щедро, безрезервно, всеотдайно; 2. възложена работа; урок; to do o.'s daily ~ върша всекидневната си работа.

stintless

- ['stintlis] а 1. щедър, всеотдаен, безрезервен; 2. неограничен.

stipe

- [staip] n бот. дръжка, стебло.

stipend

- ['staipend] n възнаграждение (особ. на свещеник).

stipendiary

- [stai'pendiъri] 1. а платен, на заплата/възнаграждение; 2. п платен служител.

stipple

- [stipl] v 1. гравирам с пунктир; 2. рисувам с точици, нанасяни с върха на четката. [stipl] n 1. гравиране с пунктир; 2. рисуване с точици, нанасяни с върха на четка; З. точица, петънце.

stipulate

- ['stipjuleit] v 1. уговарям, договарям, поставям като условие; предвиждам, определям; уреждам; at the ~d time в уреченото време; to ~ for настоявам за; not of the ~d quality не отговаряш на исканото/уговореното качество; 2. ам. юр. признавам за вярно твърдение на противника (for); З. осигурявам, гарантирам.

stipulation

- [stipu'leishn] n 1. постановяване; уговаряне; 2. условие; споразумение, спогодба; on the ~ that при условие, че.

stipule

- ['stipju:l] n бот. прилистник.

stir

- [stъ:] v (-rr-) 1. движа (се), раздвижвам (се), мърдам (се), размърдвам (се), помръдвам (се), шавам, разшавам (се); not to ~ an eyelid не ми трепва окото; to be ~ring на крак/станал/в движение съм; he never ~s out of the house той никога не излиза/не пoмръдва от къщи; 2. нарушавам покоя на; бъркам, разбърквам, размесвам; мъгя, размътвам; to ~ the fire стъквам огъня; to ~ (up) o.'s tea/coffee разбърквам чая/кафето си; З. вълнувам, раздвижвам, възбуждам; трогвам; to ~ s.o.'s blood възбуждам нечия страст, пораждам възторг/ентусиазъм у някого; my blood ~s at the very thought of it само при мисълта за това всичко в мен кипва; to ~ pity in s.o. възбуждам съжаление у някого; to ~ the gorge предизвиквам отвращение/погнуса; to ~ to activity раздвижвам/карам (някого) да се раздвижи/размърда; 4. пораждам (се), възниквам; pity ~ red in his heart в сърцето му се пробуди жалост; stir up 1) разбърквам/размесвам добре; разклащам, разтърсвам; размътвам; 2) възбуждам, пораждам, предизвиквам (любопитство, недоволство и пр.); раздухвам, подклаждам; подбуждам, подтиквам (to към); to ~ up trouble интригувам, сея раздори; З) раздвижвам, съживявам, оживявам; ободрявам; he wants ~-ring up той трябва да бъде изваден от инертност/да бъде раздвижен. [stъ:] n 1. движение; not a ~ нищо не помръдва, пълен покой; 2. бъркане, ръчкане; to give the fire a ~ стьквам огъня; З. раздвижване; суетене, шетня; 4. объркване, уплаха; вълнение, възбуда; шум, врява, дандания; сензация; to create/make a ~ причинявам вълнение, предизвиквам сензация; to make a ~ in the world вдигам голям шум около себе си; to create little ~ не намирам широк отклик, минавам почти незабелязано. [stъ:] n sl. затвор, дранголник, пандиз.

stirabout

- ['stъ:rъbaut] n 1. овесена/царевична каша; 2. суматоха, суетня; З. вечно бързащ/зает човек.

stirk

- [stъ:k] n биче, юница, теле.

stirless

- ['stъ:lis] а спокоен, неподвижен.

stirps

- [stъ:ps] n 1. юр. родоначалник; 2. зоол. група, категория.

stirrer

- ['stъ:rъ] n 1. тех. машина/уред за размесване/разбъркване; 2. to be an early ~ ранобуден съм, ставам рано.

stirrer-up

- ['stъ:rъrъp] n виновник; подстрекател (of).

stirring

- ['stъ:ri¤] a 1. деен, енергичен; вечно зает; a ~ child неспокойно дете; 2. оживен (за град и пр.); З. вълнуващ; разнообразен, изпълнен със събития (за живот, времена и пр.).

stirrup

- ['stirъp] n 1. стреме; 2. мор. въже с халка; З. тех. стреме, гривна, обица, халка, скоба.

stirrup-cup

- ['stirъpkлp] n чаша вино на тръгване/за изпроводяк.

stirrup-leather

- ['stirъp,leъ] n ремък на стреме.

stirrup-pump

- ['stirъp,pлmp] n ръчна/портативна помпа за вода.

stitch

- [stitsh] n 1. бод; long ~ едър шев; to put ~es in зашивам (рана); to take out the ~es изваждам конците (на рана); without a ~ of clothing on, not a ~ on гол-голеничък; not a dry ~ on мокър до кости; a ~ in time нещо, направено навреме; 2. бримка; to drop/take up/pick up a ~ изпущам/хващам бримка; in ~ es разг. в неудържим смях; З. плетка; 4. остра болка, бодеж (особ. встрани, при бьрзо тичаче). [stitsh] v шия; to ~ up зашивам; закърпвам; печ. подшивам, броширам.

stitchery

- ['stitshъri] n шев; бродерия, ръкоделие.

stitchwort

- ['stitshwъ:t] n бот. мишовка, звездица (Stellaria).

stithy

- ['stii] n ост., поет. 1. ковачница; 2. наковалня.

stiver

- ['staivъ] n петак, петаче; not to have a ~ нямам пукната пара, нямам нищо; not to care a ~ пет пари не давам.

stoat

- [stout] n сибирска белка, хермелин с лятната си кафява козина.

stock

- [stok] n 1. пън (и прен.); дънер, ствол; стъбло; присад; ~s and stones неодушевени предмети; прен. безчувствени хора, кютюци; 2. опора, подпора, подставка; рl греди, върху които се поставя кораб в строеж; on the ~s в строеж; прен. в подготвителна фаза; З. дръжка, ръкохватка; 4. приклад, ложа (на пушка); 5. ост. ист. дървена стегалка, обик. за краката на дребни нарушители, тумрук; 6. род, произход; семейство, сой; порода; раса; 7. група сродни езици, езиково семейство; 8. запас; наличност; инвентар; 9. добитък, стока; in ~ на склад, в наличност; out of ~ изчерпан, изпродаден; to lay in a ~ of запасявам се с; to take ~ инвентаризирам; прен. правя преглед; разглеждам критично, преценявам (of); 10. капитал на дружество; основен капитал; акции; ост. държавен заем; the ~s ост. държавни ценни книжа; to take ~ купувам акции, ставам акционер; to take ~ in sl. вярвам в; придавам значение на; to set ~ by интересувам се от; ценя; his ~ stands high той се котира високо, ценят го; his ~ is rising/falling прен. акциите му се покачват/спадат; to put little ~ in не вярвам много на; 11. суров материал; вторични суровини; отпадъци; 12. бульон; 13. старовремска широка връзка; 14. бот. летен шибой (Matthiola); 15. биол. колония; сложен организъм; 16. парк (от коли); подвижен състав; 17. средно денонощно производство; 18. картu нераздадената част на колодата; 19. тех. винторезна дъска; 20. метал. шихта, шаржа; 21. подложка (при присаждане); 22. мор. напречник, кръстовище (на котва); 23. ам. театр. постоянен репертоар; 24. тьрг. оборотен капитал; ик. паричен фонд; национално богатство. [stok] v 1. снабдявам, оборудвам; to ~ a pond with fish зарибявам езеро; to ~ a park with game развъждам дивеч в парк; to ~ a shop зареждам магазин със стоки; to ~ o.'s mind with knowledge натрупвам знания; 2. имам/държа на склад; продавам, имам в наличие/за продан; запасявам (се); З. засявам; 4. слагам приклад (на пушка); поставям ръкохватка и пр.; 5. ист. слагам (нарушител) в стегалка/тумрук. [stok] а 1. наличен, постоянно на разположение/на склад; 2. постоянен, неизменен; обичаен; шаблонен (за шега и пр.); ~ phrase изтъркана фраза; З. стандартен (за артикул); 4. разплоден, за разплод (за добитьк).

stock boy

- ['stokboi] n ам. отговорник на склад.

stock company

- ['stok,kлmpъni] n 1. акционерно дружество; 2. театр. постоянен актьорски състав, гостуващ в театри.

stock exchange

- ['stokiks'tsheindj] n фондова борса.

stock farm

- ['stokfa:m] n животновъдна ферма.

stock phrase

- ['stokfreiz] n изтъркана фраза, клише.

stock shot

- ['stokshot] n кино кадър от филмотека.

stock-book

- ['stokbuk] n стокова книга.

stock-breeder

- ['stok,bri:dъ] n скотовъд, животновъд.

stock-car

- ['stokka:] n 1. ам. товарен вагон за добитък; 2. вид състезателна кола.

stock-in-trade

- ['stokintreid] n 1. запас от стоки; 2. необходим инвентар за занаят/професия; прен. обичайни/присъщи похвати/уловки (на политик, артист и пр.).

stock-jobber

- ['stok'djobъ] n борсов спекулант; ам. безскрупулен борсов агент.

stock-list

- ['stoklist] n борсов бюлетин.

stock-market

- ['stokma:kit] n (сделки на) фондова борса.

stock-pot

- ['stokpot] n 1. тенджера за бульон; 2. склад, хранилище; З. богат запас/резерва.

stock-room

- ['stokrum] n склад, хранилище.

stock-still

- ['stokstil] a 1. много тих, безмълвен; 2. неподвижен; to stand ~ стоя/оставам като закован на мястото си.

stock-taking

- ['stokteiki¤] n 1. проверка на инвентар/стока/доставка; 2. прен. критически преглед/анализ на събития/политика и пр.; З. преоценка на ценности.

stock-whip

- ['stokwip] n пастирски камшик.

stockade

- [sto'keid] n 1. укрепление/ограда от колове; 2. ам. затвор, лагер, каторга. [sto'keid] v ограждам/укрепявам с (ограда от) колове.

stockbroker

- ['stok,broukъ] n борсов посредник/агент.

stockdove

- ['stokdлv] n див гълъб, хралупар (Columba oenas).

stockfish

- ['stokfish] n сушена риба без сол.

stockholder

- ['stokhouldъ] n акционер.

stockinet

- [stoki'net] n 1. еласгично трико; 2. еластичен бинт.

stocking

- ['stoki¤] n 1. (дълъг) чорап; a pair of ~s чифт чорапи; (measured) in o.'s ~s/~(ed) feet (мерен) по чорапи, без обувки; 2. долната, различна по цвят част на крака на кон.

stocking cap

- ['stoki¤kaep] n cn. плетена островърха шапка с пискюл/помпон.

stockish

- ['stokish] а глупав; безчувствен; дървен, непохватен.

stockkeeper

- ['stokki:pъ] n ам. 1. овчар, говедар; 2. отговорник на склад, магазинеp.

stockman

- ['stokmъn] n (pl -men) 1. австрал. работник в животновъдна ферма; 2. собственик на животновъдна ферма.

stockpile

- ['stokpail] n запас, резерва (на стоки, материалu и пр.).

stockrider

- ['stokraidъ] n австрал. каубой.

stocky

- ['stoki] а як, здрав; нисък и набит.

stockyard

- ['stokja:d] n оградено място за добитък (особ. при кланица).

stodge

- [stodj] n разг. 1. тежка/засищаща храна; 2. прен. скучна работа/мисъл/идея и пр.; безинтересен човек. [stodj] v разг. 1. тъпча, натъпквам (особ. с храна), пресищам, засищам; 2. ям лакомо; ям до насита, натъпквам се; З. стъпвам тежко, мъкна се.

stodgy

- ['stodji] а 1. тежък, засищащ, трудносмилаем (за храна); 2. лепкав, клисав (за хляб и пр.); З. натъпкан, претъпкан, издут (за торба и пр.); 4. тромав, тежък; еднообразен, безинтересен, скучен (за книга, стил и пр.).

stoep

- [stu:p] n юж.-афр. терасирана веранда пред къща.

stogie

- ['stoudji] n 1. тежка/груба обувка; 2. (дълга тънка евтина) пура.

stogy

- ['stoudji] stogie.

stoic

- ['stouik] n фил. стоик. ['stouik] а стоически.

stoicism

- ['stouisizm] n 1. фил. стоицизъм; 2. безразличие към удоволствия/болка; твърдост.

stoke

- [stouk] v 1. поддържам, подклаждам (огън); пълня (пещ) с гориво, работя като огняр; 2. разг. похапвам здраво (обик. с up).

stokehold

- ['stoukhould] n котелно помещение.

stoker

- ['stoukъ] n огняр; mechanical ~ стокер.

stole

- [stoul] n 1. църк. епитрахил; 2. дълъг дамски шал. [] вж. steal.

stolen

- [] вж. steal.

stolid

- ['stolid] a 1. безстрастен, отпуснат, вял; безжизнен, неемоционален, флегматичен; 2. безчувствен; тъп; З. упорит.

stolidity

- [sto'liditi] n 1. безжизненост, отпуснатост; безстрастност, флегматичност; 2. безчувственост; тъпота; З. упоритост.

stolon

- ['stoulъn] n бот. ластун (на ягода и пр.), ластар.

stomach

- ['stлmъk] n 1. стомах; евф. за корем, търбух, шкембе; 2. апетит, охота; З. склонност, наклонност, желание, вкус; to have no ~ for не одобрявам, не мога да понасям. ['stлmъk] v 1. ям с апетит, услажда ми се; 2. приемам, търпя, понасям (обик. отр.); I cannot ~ it не мога да понеса/преглътна/"смеля" това.

stomach-ache

- ['stлmъk,eik] n болка в стомаха/червата; to have a ~ боли ме стомахът, it gives me a ~ разг. това ми e противно.

stomach-pump

- ['stлmъkpлmp] n мед. стомашна помпа.

stomach-tube

- ['stлmъktju:b] n мед. стомашна сонда.

stomachal

- ['stлmъkъl] a стомашен.

stomacher

- ['stлmъkъ] n ист. корсаж на рокля, покриващ бюста и горната част на корема.

stomachic

- [stъ'maekik] а 1. стомашен; 2. храносмилателен; З. възбуждащ апетит.

stomatitis

- [stoumъ'taitis] n мед. стоматит.

stomatology

- [stoumъ'tolъdji] n стоматология.

stone

- [stoun] n 1. камък; a ~'s throw един хвърлей камък; 2. камък (материал); мед. камък (в орган); З. каменна плоча, паве; 4. пул (на таблa и др. игри); to have a heart of ~ коравосърдечен съм; not to leave a ~ standing не оставям камък върху камък; to leave no ~ unturned правя/опитвам всичко възможно, пущам всичко в ход; обръщам света наопаки; to throw a ~ at прен. осъждам, обвинявам, оклеветявам, порицавам някого; a rolling ~ неспокоен дух, човек, който не се задържа на едно място/постоянно мени работата си; a rolling ~ gathers no moss цигулар къща не храни. [stoun] v 1. замерям/пребивам/убивам с камъни; to ~ s.o. out of a place пропъждам някого от някъде с камъни; 2. изграждам/облицовам с камъни; слагам каменна настилка на; З. чистя (плод) от костилки. [stoun] а направен от камък, каменен.

stone Age

- ['stouneidj] n каменният век.

stone-blind

- ['stounblaind] а съвсем сляп.

stone-boiling

- ['stounboili¤] n загряване на вода чрез нажежени камъни.

stone-borer

- ['stounbo:rъ] n зоол. вид мекотело (Lithophaga).

stone-breaker

- ['stounbreikъ] n 1. каменар, каменоделец; 2. каменотрошачка.

stone-broke

- ['stounbrouk] а ам. без петак, без пукната пара.

stone-coal

- ['stounkoul] n антрацит.

stone-cold

- ['stounkould] а съвсем студен/изстинал, леден (за чай и пр.).

stone-crusher

- ['stounkrлshъ] stone-breaker.

stone-cutter

- ['stounkлtъ] n ам. каменоделец.

stone-dead

- ['stounded] а мъртъв, безжизнен.

stone-deaf

- ['stoundef] а съвсем глух, глух като пън.

stone-dresser

- ['stoundresъ] n каменоделец.

stone-fence

- ['stounfens] n ам. sl. смесена алкохолна напитка, особ. уиски със сайдер.

stone-fruit

- ['stounfru:t] n бот. плод с костилка; рl костилкови овошки.

stone-pine

- ['stounpain] n бот. италиански кедър, пиния (Pinus pinea).

stone-pit

- ['stounpit] n каменна кариера, каменоломна.

stone-saw

- ['stounso:] n трион за рязане на камък.

stonechat

- ['stountshaet] n зоол. ливадарче (Saxicola torquata).

stonecrop

- ['stounkrop] n бот. тлъстига (Sedum).

stoned

- [stound] a 1. с каменна настилка/паваж; 2. с изчистени костилки; З. разг. леко замаян/опиянен; пиян.

stoneless

- ['stounlis] а безкостилков (за плод).

stonemason

- ['stounmeisn] n каменоделец зидар.

stonewall

- ['stounwo:l] v пол. правя обструкции; протакам дебати.

stoneware

- ['stounwЁъ] n керамични изделия (обик. гледжосани).

stonework

- ['stounwъ:k] n каменна зидария; каменоделство.

stonewort

- ['stounwъ:t] n бот. 1. див магданоз; 2. вид сладководно водорасло.

stonily

- ['stounili] adv хладно; със смразяващо безразличие.

stonk

- [sto¤k] n артилерийски обстрел.

stonker

- ['sto¤kъ] v австрал. sl. обърквам, сразявам.

stony

- ['stouni] a 1. каменлив, каменист; 2. прен. безразличен, безучастен, студен; коравосърдечен; З. безизразен; втренчен; смразяващ, вцепеняващ (за поглед); 4. sl. без пукната пара (и ~ broke).

stony-hearted

- ['stouni,ha:tid] a коравосърдечен, безмилостен, жесток.

stood

- [] вж. stand.

stooge

- [stu:dj] n sl. 1. театр. актьор във вариете, осмиван от комедиант; 2. лице, станало/служещо за посмешище; З. изкупителна жертва; 4. разг. подставено лице. [stu:dj] v 1. вървя по гайдата (for на); играя второстепенна роля; асистирам; върша черната работа; 2. to ~ around обикалям, навъртам се, шляя се, мая се; убивам си времето; З. to ~ about ав. кръжа преди приземяване.

stool

- [stu:l] n 1. стол без облегалка; табуретка, столче; ~ of repentance ист. позорен стол в шотл. църкви (зa прелюбодейци и пр.); to fall between two ~s от два стола, та на земята; 2. ниско столче за краката/за коленичене; З. специален стол за ходене по нужда; клозет, нужник; to go to ~ отивам по нужда: 4. pl мед. изпражнения; 5. корен/дънер на отсечено дърво, пускащ (нови) издънки; 6. арх. подпрозоречна дъска; 7. stool-pigeon. [stu:l] v 1. пускам издънки (зa корен, дьнер); 2. ходя по нужда; З. sl. доноснича; 4. лов. примамвам с миоре/ мамец; идвам при миоре/мамец (за птица).

stool-pigeon

- ['stu:lpidjъn] n 1. лов. миоре, мамец; 2. прен. доносник; агент провокатор.

stoop

- [stu:p] v 1. навеждам се; 2. изгърбвам се, ходя приведен/изгърбен; З. унижавам се (дотам да, до степен да); to ~ to conquer унижавам се, за да успея/за да постигна целта си; 4. прибягвам до низост/безчестие; отпускам се, деградирам; a man who would ~ to anything човек, способен да извърши всякаква низост; 5. благоволявам, проявявам снизхождение; 6. ост. спускам се стремглаво надолу, връхлитам върху (за сокол) ( и прен.). [stu:p] n прегърбване, прегърбена стойка. [stu:p] n ам. малка покрита веранда пред къща; покрито преддверие; площадка; навес.

stooping

- ['stu:pi¤] а приведен, прегърбен.

stop

- [stop] v (-pp-) 1. затварям; препречвам; попречвам; запушвам (се), задръствам (се); заграждам, преграждам; 2. пълня, запълням; пломбирам (зъб); запушвам, затапям (шише и пр.); to ~ o.'s ears запушвам ушите си; прен. не искам да чуя/да слушам; to ~ s.o.'s mouth прен. запушвам устата на някого, принуждавам го да замлъкне (с рушвет и пр.); to ~ a gap прен. попълням празнина, временно замествам някого при нужда; to ~ a wound превързвам (кървяща) рана; З. спирам (се), възспирам (се); to ~ dead/short спирам внезапно/рязко; млъквам, замлъквам; to ~ s.o. short прекъсвам рязко някого, заставям го да млъкне; to ~ short of спирам се пред; to ~ short at s.th. ограничавам се с, не отивам подалеч от; to ~ a cheque/payment нареждам на банка да не изплаща чек; преустановявам финансови операции (за банка); 4. бридж имам спирачка в/спирам цвят; 5. спирам; преставам да (с ger); to ~ talking преставам да говоря; to ~ to talk спирам (се), за да поговоря; спирам (се); карам/принуждавам някого да спре; to ~ at nothing не се спирам пред нищо, безпощаден/жесток съм; there is no ~ping him никой/нищо не може да го спре; what is ~ping you? какво те задържа/спира, какво ти пречи (да направиш нещо); ~ it! стига вече! престани! ~ thief! дръжте крадеца! enough to ~ a clock разг. ужасно грозен (за лице и пр.); 6. спирам, прекъсвам, прекратявам (работа, игра и пр.); 7. юр. прекратявам (дело); 8. сп. отбивам (удар, топка и пр.); 9. разг. отбивам се за малко, отсядам, оставам за кратко; to ~ with friends гостувам у приятели; to ~ and have dinner with оставам за вечеря у; to ~ at a hotel спирам/отсядам в хотел; 10. правя удръжки, удържам (out of от) (заплата и пр.); 11. муз. натискам струна, клапан и пр.; приглушавам звук; 12. слагам препинателни знаци на; 13. отчеквам, откършвам върха на (растение); 14. мор. прикрепвам здраво с въже; to ~ a bullet бивам ранен/убит от куршум; road ~ped пътят е затворен (надпис); stop by ам. разг. наминавам, отбивам се за малко; stop down фот. затварям блендата; stop off 1) запълвам част от калъпа с пясък (в стькларството и леярството); 2) прекъсвам пътуването си; спирам/отбивам се за кратко време; stop over stop off 2); stop up запълвам, запушвам; to ~ up (late) не лягам/стоя до късно нощем. [stop] n 1. спиране; край; to come to a ~ спирам (за влак и пр.); to bring s.th. to a ~, to put a ~ to s.th. прекратявам/спирам/слагам край на нещо; 2. кратък престой; пауза; З. спирка (трамвайна и пр.); 4. знак/сигнал за спиране/прекратяване; 5. препинателен знак; точка; 6. пречка, спънка, препятствие; 7. бридж спирачка в цвят, стопър; 8. муз. клапан/вентил на духов инструмент; лад на струнен инструмент; (копче на) регистър на орган; 9. натискане с пръст на струна (на цигулки и пр.); 10. задръстване, спиране (на улично движение и пр.); 11. запрещение; вето; ембарго; 12. тех. ограничител, стопор; запънка; 13. приглушаване на звук; прен. тон, маниер на говорене; to put on/pull out the pathetic ~ говоря затрогващо; with all the ~s out с големи усилия; 14. фот., опт. бленда, диафрагма; 15. фон. оклузия; преградна съгласна; 16. мор. въже за притягане/прикрепване.

stop bath

- ['stopba:Ґ] n фот. фиксажна баня.

stop consonant

- ['stopkonsъnъnt] n фон. преградна съгласна.

stop street

- ['stopstri:t] n странична улица, на която спирането при влизане в главна е задължително.

stop valve

- ['stopvaelv] n тех. обратен клапан, спирателен вентил.

stop-and-go

- ['stopъngou] а ам. съпроводен с често спиране; контролиран от светофари.

stop-lamp

- ['stoplaemp] n авт. стоп-сигнал (на кола и пр.); стоп-лампа.

stop-light

- ['stoplait] n 1. червена светлина на светофар; 2. stop-lamp.

stop-order

- ['stopo:dъ] n нареждане до борсов агент да купува/продава ценни книжа при известна цена.

stop-press

- ['stoppres] I. а получен и напечатан в последната минута (за новина); II. п 1. последни новини; 2. извънредно издание на вестник.

stop-signal

- ['stopsignъl] n жп. сигнал за спиране, червена светлина.

stop-watch

- ['stopwotsh] n сп. секундомер.

stopcock

- ['stopkok] n спирателен/запорен кран.

stope

- [stoup] n мин. добивен забой.

stopgap

- ['stopgaep] n 1. тех. тапа, запушалка, пробка; 2. временен заместник; заместител; временна мярка, палиатив.

stopover

- ['stop'ouvъ] n прекъсване по време на пътуване, престой; 2. билет, даващ право на престой.

stoppage

- ['stopidj] n 1. спиране, прекратяване, преустановяване (на работа, движение и пр.); 2. удържане, удръжка (от заплата); З. запушване, задръстване.

stopper

- ['stopъ] n 1. тапа, запушалка; 2. тех. стопор, затварачка, зaтвор, савак; запънка, спирачка; to put a ~ on разг. спирам, прекратявам, слагам край на; З. бридж спирачка в цвят; 4. мор. стопор. ['stopъ] v 1. запушвам, затапям; 2. мор. закрепвам въже със стопор.

stopping

- ['stopi¤] a бавен, пътнически. ['stopi¤] n 1. спиране, запушване; 2. цимент; амалгама/злато и пр. за зъбна пломба.

stopple

- [stopl] n тапа, запушалка; восъчни и пр. запушалки за уши. [stopl] v запушвам, затапям.

storage

- ['sto:ridj] n 1. складиране; прибиране, съхранение; 2. хранилище, склад; cold ~ хладилник, хладилно помещение/склад; прен. висящо положение; sl. гробище, гроб; З. такса за съхраняване в склад/хладилник; магазинаж; 4. акумулиране (на енергия); 5. киберн. запомнящо устройство, памет.

storage battery

- ['storidj,baetъri] n акумулаторна батерия, акумулатор (и ~ cell).

storage heater

- ['sto:ridjhi:tъ] n акумулаторен електрически радиатор.

storage reservoir

- ['sto:ridj'rezъvwo:] n водохранилище.

storax

- ['sto:raeks] n 1. бот. дърво, от кората на което се получава ароматна смола; 2. балсам, който се прави от тази смола, стиракс.

store

- [sto:] n 1. запас (и прен.); изобилие; to hold/keep s.th. in ~ запасен съм с нещо; to lay in a ~ of запася вам се с; in ~ в запас; на склад; прен. бъдещ, предстоящ; отреден от съдбата; to have a treat in ~ for готвя приятна изненада за; who knows what the future may hold in ~ кой знае какво ни чака/какво ни готви/крие бъдещето; ~ is no sore от много глава не боли; 2. рl припаси; marine ~s стари корабни материали за продан; З. склад; магазия; хранилище (и на компютьр); 4. имущество, материални средства; 5. голям универсален магазин; ам. смесен магазин; to lay/put/set ~ by/on отдавам значение на, ценя; to lay/put/set little/no (great) ~ by/on не отдавам значение на, считам за маловажно, не ценя. [sto:] а 1. ам. купен от магазин, купешки; готов (за дреха); 2. още неугояван/неугоен (за добитьк). [sto:] v 1. пълня с; трупам, натрупвам; 2. запасявам (се) с (и с up); З. държа/оставям на склад, складирам; прибирам в склад (реколта и пр.); 4. побирам; съдържам; съхранявам (за склад и пр.); 5. зареждам, снабдявам, съоръжавам (with с).

store-cattle

- ['sto:kaetl] n добитък за угояване.

store-clothes

- ['sto:klouz] n готови дрехи, конфекция.

store-house

- ['sto:haus] n 1. склад, хранилище, хамбар, 2. изобилен източник, извор, съкровищница; прен. жива енциклопедия.

store-keeper

- ['sto:ki:pъ] n 1. магазинер, склададжия; 2. ам. собственик на магазин; търговец.

store-room

- ['sto:rum] n стая за провизии, килер; воен. вещеви склад.

store-ship

- ['sto:ship] n воен. кораб, транспортиращ запаси.

storey

- ['stori] n стаж; the upper ~ шег. ум, мозък, акъл, глава; a one-/many-storeyed house едноетажна/многоетажна къща.

storiated

- ['sto:rieitid] а изрисуван, украсен с исторически/легендарни сюжети.

storied

- ['sto:rid] а 1. легендарен; 2. изпълнен със cцени от историята.

stork

- [sto:k] n щъркел.

stork's bill

- ['sto:ksbil] n бот. вид мушкато (Pelargonium).

storm

- [sto:m] n 1. буря; a ~ of rain проливен дъжд; a ~ of hail силна градушка; a ~ of snow снежна ~ виелица; 2. прен. буря, ураган, вихрушка; град (от куршуми и пр.); З. кипеж; бурен изблик (на чувства и пр.); бурна епоха; a ~ of cheers гръмко ура; a ~ of applause бурни ръкопляскания/овации; ~ and stress революционен кипеж; лит. период на бурен устрем; 4. воен. пристъп, щурм; to take by ~ щурмувам, превземам с щурм; прен. увличам, завладявам; to bring a ~ about o.'s ears казвам/ правя нещо, което предизвиква буря от негодувание/възмущение и пр. [sto:m] v 1. щурмувам, превземам с щурм; 2. бушувам, беснея, вилнея (за вятьр и пр., и прен.); he ~ed out of the room той излезе от/напусна шумно/ гневно/демонстративно стаята; З. прен. горещя се, беснея; to ~ at ругая.

storm boat

- ['sto:mbout] n мор. десантен катер.

storm cock

- ['sto:mkok] n зоол. вид дрозд.

storm petrel

- ['sto:mpetrъl] n зooл. вид буревестник (Hydrobates pelagicus).

storm-beaten

- ['sto:mbi:tn] a 1. блъскан/тласкан от бури; 2. прен. много видял и преживял.

storm-belt

- ['sto:mbelt] n зона/пояс на бури.

storm-bird

- ['sto:mbъ:d] storm petrel.

storm-bound

- ['sto:mbaund] а спрян/забавен/възпрепятствуван от буря.

storm-centre

- ['sto:m'sentъ] n 1. метеор. център на циклон; 2. огнище на раздори/епидемия и пр.; З. водaч на недоволство/смут/бунт.

storm-cloud

- ['sto:mklaud] n буреносен/черен облак (и прен.).

storm-cone

- ['sto:mkoun] n мор. вид сигнал за буря.

storm-door

- ['sto:mdo:] n допълнителна външна врата, предпазваща от буря.

storm-finch

- ['sto:mfintsh] storm petrel.

storm-frooper

- ['sto:mtrupъ] n 1. щурмовак; 2. нем. ист. есесовец.

storm-lantern

- ['sto:m,laentъn] n петролна лампа със защитен от вятъра пламък.

storm-proof

- ['sto:mpru:f] a 1. неуязвим/защищаващ от бури; 2. непропускащ вятър; З. воен. непревземаем.

storm-sail

- ['sto:mseil] n малко/дебело платно за бурно време.

storm-signal

- ['sto:m'signъl] n сигнал за приближаваща буря.

storm-tossed

- ['sto:mtost] а 1. подмятан/тласкан от буря; 2. прен. преживял трудности и несгоди.

storm-troops

- ['sto:mtrups] n 1. щурмови отряди; 2. нем. ист. есесовски отряди.

storm-window

- ['sto:mwindou] n допълнителен външен прозорец срещу бури.

storm-zone

- ['sto:mzoun] storm-belt.

stormily

- ['sto:mili] adv бурно, яростно (и прен.).

stormy

- ['sto:mi] a 1. бурен, яростен (и прен.); 2. предвещаващ буря.

stormy petrel

- ['sto:mi,petrъl] n 1. storm petrel; 2. човек, който предвещава/носи тревоги/неприятности.

story

- ['sto:ri] n 1. история; предание, легенда; слух; the ~ goes (that) казват (че); it's the (same) old ~ пак старата история, все същото; 2. разказ, кратка повеcт; приказка; short ~ разказ; long short ~ повеcт; новела; funny ~ 1) смешна/весела история, анекдот; 2) смешно/глупаво положение; to cut/make a long ~ short накратко казано; it is quite another/a very different ~ now нещата много се промениха, сега положението е съвсем друго; they all tell the same ~ всички казват едно и също нещо; he can tell a good ~ той е добър разказвач/умее да разказва; З. сюжет, фабула; 4. дребна лъжа, измишльотина; to tell stories измислям си, съчинявам си; oh, you ~! рaзг. дет. ах, ти, лъжецо/лъжльо! 5. жyр. вестникарска статия; материал за вестник. ['sto:ri] storey.

story-book

- ['storibuk] n 1. книга с разкази/приказки; 2. книга за деца.

story-teller

- ['stori'telъ] n 1. разказвач на приказки/анекдоти; 2. автор на разкази/приказки; З. рaзг. лъжец, лъжльо.

story-writer

- ['stori'raitъ] n автор на разкази/приказки.

stoup

- [stu:p] n 1. голяма чаша; бокал; 2. съд за светена вода.

stout

- [staut] а 1. як, здрав; 2. твърд, упорит; издръжлив; траен; З. смел, храбър, решителен; a ~ fellow разг. храбрец, смелчага; 4. пълен, дебел, набит, корпулентен; to get/grow ~ напълнявам. [staut] n силна тъмна бира.

stout-hearted

- ['staut'ha:tid] а смел, храбър, решителен; упорит.

stout-heartedness

- ['staut'ha:tidnis] n храброст, кураж; упоритост.

stoutish

- ['stautish] a възпълен, въздебеличък.

stoutness

- ['stautnis] n 1. пълнота, корпулентност; 2. якост, издръжливост; З. упоритост, решителност.

stove

- [stouv] n 1. готварска/отоплителна печка (с дьрвa, вьглища, електричество, газ и пр.); slowcombustion ~ печка с бавно горене; 2. тех. пещ; З. парник, оранжерия, топлилник; ~ plants отгледани в оранжерия растения; 4. мангал; 5. сушилна камера. [stouv] v 1. отглеждам/форсирам (рaстения) в парник; 2. изварявам/опушвам (дрехи и пр. - за дезинфекция). [] вж. stave.

stove-pipe

- ['stouvpaip] n 1. кюнец; 2. рaзг. цилиндър (aм. и ~ hat).

stove-polish

- ['stouvpolish] n боя за лъскане на печки.

stow

- [stou] v 1. прибирам, подреждам, слагам на място (away); 2. сгъвам, скатавам (в кутuи, куфари и пр.); we were ~ed in an attic рaзг. набутаха ни в един таван; З. натоварвам (кораб); пълня, натъпквам (with с); 4. ам. помествам, смествам: 5. sl. отказвам се от; прекратявам, спирам; ~ it! стига! млъкни! спри!

stow away

- ['stouъwei] v промъквам се в параход и пр., за да пътувам безплатно/незабелязано.

stowage

- ['stouidj] n 1. нареждане, подреждане, складиране, разпределяне (на стока); натоварване (на кораб); 2. склад, магазия; З. такса за товарене, магазинаж.

stowaway

- ['stouъwei] n пътник, пътуващ тайно без билет.

strabismic

- [strъ'bizmik] а мед. кривоглед, разноглед.

strabismus

- [strъ'bizmъs] n мед. кривогледство, разногледство.

straddle

- [straedl] v 1. разкрачвам се; разтварям крака; седя/стоя с разкрачени крака, 2. възсядам, яхвам; to ~ a river воен. завземам/разполагам се на двата бряга на река; З. разпростирам се на всички страни; 4. воен. хващам във вилка; 5. картu удвоявам мизата. [straedl] n 1. разкрачване; разкрач; 2. пол. колеблива/ двойствена политика; З. воен. хващане във вилка; 4. борc. срочна сделка; 5. картu удвояване на мизата.

stradivarius

- [straedi'vЁъriъs] n струнен инструмент Страдивариус.

strafe

- [stra:f] v sl. 1. обстрелвам/бомбардирам жестоко; 2. наказвам строго; З. ругая; 4. повреждам. [stra:f] n sl. 1. тежка артилерийска бомбардировка/обстрел: 2. строго наказание; З. ругатня, ругане.

straggle

- [straegl] v 1. движа се/вървя разпръснато/без ред; влача се; 2. воен. изоставам от частта си; З. разположен съм тук-там/разпиляно/разпръснато (за селище и пр.); houses that ~ round the lake разпръснати около езерото къщи; the guests ~d off гостите се разотидоха по двама-трима/на групички; keep your mind from straggling не се разсейвай; 4. израствам дълъг и рехав (за растение, брада и пр.). [straegl] n разпръсната/разпиляна група хора/неща.

straggler

- ['straeglъ] n 1. изоставащ от частта си войник и пр.; 2. ост. скитник, бродяга.

straggling

- ['straegli¤] а 1. разпръснат, разпилян; 2. откъслечен; З. дълъг, рехав; провиснал; пълзящ на всички посоки (за растение и пр.).

straggly

- ['straegli] straggling 1., З.

straight

- [streit] a 1. прав; в права посока, непрекъсващ, директен; пряк; 2. прав, изправен; правилен; в ред/изправност; to have a ~ eye имам вярно/точно/набито око; your tie is not ~ връзката ти e накриво; are the pictures ~? право ли ca окачени картините? to put the room ~ разтребвам/оправям стаята; to put things/matters ~ оправям/уреждам работата; З. прям, открит, недвусмислен; 4. честен, почтен, лоялен; ам. пол. всеотдаен, напълно предан на партията си; to keep ~ оставам честен/ порядъчен; 5. откровен, искрен; 6. прост, ясен, точен; to get/keep/put/set the facts/records ~ поправям грешка/неточност; a ~ fight пол. изборна кампания само с двама кандидати; 7. чист (за питие и пр.); a ~ gin чаша джин без сода/вода; 8. sl. нормален, неизвратен; 9. sl. сериозен, достоверен, надежден; a ~ face нищо неизразяващо лице; to keep a ~ face запазвам сериозно изражение, въздържам смеха си; as ~ as a ram-rod съвсем изправен, като глътнал бастун. [streit] n 1. изправеност, право положение; права/ хоризонтална част; 2. сп. последната равна част пред финала; on the ~ 1) по права линия; 2) sl. честно; out of the ~ 1) криво; 2) sl. непочтено; З. обикновен/нормален/порядъчен човек; 4. покер кента. [streit] adv 1. право, направо, директно; to go ~ 1) вървя направо; 2) sl. ставам отново порядъчен; to read a book ~ through прочитам, книга от кора до кора; to go/come ~ to the point преминавам направо/веднага към същината на работата/въпроса, говоря без заобикалки/усукване; to walk in ~ влизам направо, без да чукам; to let s.o. have it ~ казвам някому направо/откровено; ~ out направо, открито, без заобикалки; 2. право, изправено; put it ~ сложи го изправено, изправи го; З. в сьчет.: ~ away незабавно, веднага, тутакси; изведнъж; ~ off веднага, без колебание, без да му мисля; ~ out незабавно, без всякакво колебание, направо.

straight man

- ['streitmъn] n театр. актьор, с когото комикът се шегува/подиграва.

straight part

- ['streitpa:t] n роля без дегизиране.

straight ticket

- ['streit,tikit] n (гласуване за) партийна листа/програма без изменение.

straight-bred

- ['streitbred] a чистокръвен, некръстосан (за порода).

straight-cut

- ['streitkлt] a нарязан надлъжно на тънки ивици (за тютюн).

straight-out

- ['streitaut] а ам. 1. решителен; 2. прям; рязък; З. пол. безкомпромисен, отявлен.

straightaway

- ['streitъwei] а ам. 1. бърз, незабавен; 2. прям; З. ясен, разбираем, достъпен.

straighten

- ['streitъn] v изправям (се), изпъвам (се) (и с up); 2. оправям, слагам в ред; поправям се (и с out, up); З. разг. оправям се, ставам отново порядъчен.

straightforward

- ['streitfo:wъd] а 1. прям, откровен; открит, недвусмислен; 2. честен, порядъчен; З. прост, ясен, разбираем.

straightforwardness

- ['streitfo:wъdnis] а 1. прямота, откровеност, искреност; 2. честност.

straightness

- ['streitnis] n 1. правост, изправеност (на линия и пр.); 2. честност, почтеност; З. прямота.

straightway

- ['streitwei] adv ост. 1. право, направо; 2. веднага, незабавно.

straihgt-edge

- ['streitedj] n дървена и пр. линия за чертане/проверка на прави линии/повърхности; шаблонна линийка.

strain

- [strein] v 1. опъвам, обтягам, разтягам, изпъвам; 2. напъвам (се), напрягам (се); пресилвам (се); З. пристягам, свивам, присвивам; 4. огъвам (се); 5. навяхвам, измятам; 6. извращавам, изопачавам, разтягам (закон); злоупотребявам с (власт, права, доверие и пр.); изменям в своя полза; to ~ a point правя отстъпка/изключение; 7. цедя (се), процеждам (се) (през цедка и пр.), филтрирам (се); 8. изцеждам, изстисквам; 9. книж. притискам (до себе си), прегръщам; strain after мъча се да постигна, стремя се към; strain at дърпам, тегля (за вьрзано животно); опъвам се (и прен.); strain off прецеждам през цедка; отцеждам. [strein] n 1. напрежение (и тех.); опъване, обтягане; напън; 2. голямо усилие; пресилване, пренапрежение; преумора; изтощение; to do s.th. without ~ правя нещо с лекота; to be at (full)/on the ~ крайно напрегнат съм; it was a great ~ on my attention трябваше да напрегна цялото си внимание; it will be a great ~ on my purse/resources ще ми струва извънредно много средства; З. измятане, разтягане (на сухожилие); 4. тех. деформация. [strein] n 1. вид, сорт, род; порода (животни, насекоми и пр.); жилка, наследствена черта (в характер и пр.); 2. тон; начин на говорене/писане; обща тенденция, дух; in the same ~ в същия дух; обик. рl звуци; напеви; мелодия; З. поет. поезия; песен; 4. наклонност, склонност; there is a ~ of mysticism in him той e склонен към мистицизъм; 5. известно количество, елемент, оттенък.

strained

- [streind] а 1. опънат, обтегнат (и прен.); 2. разтегнат, изметнат (за сухожилие); З. неестествен, принуден; пресилен, преувеличен (за стил и пр.); ~ relations обтегнати/неприязнени отношения; ~ cordiality престорена/неискрена сърдечност; 4. изопачен, преиначен, неверен (за тьлкуване и пр.); 5. прецеден; филтриран.

strainer

- ['streinъ] n цедка; цедилка; гевгир.

strait

- [streit] а ост. 1. тесен, ограничен; 2. строг, взискателен; З. ам. труден, затрудняващ, затруднителен. [streit] n 1. геогр. и рl пролив; 2. обик. pl затруднение, затруднено положение, нужда; in dire ~ в бедствено положение, в беда.

strait-jacket

- ['streit'djaekit] n 1. усмирителна риза; 2. прен. ограничителни мерки; нещо, което пречи на/спира развитието. ['streit'djaekit] v 1. слагам усмирителна риза на; 2. усмирявам; З. преча на/спирам развитието.

strait-laced

- [,streit'leist] а прен. строг, суров, пуритански; тесногръд, нетолерантен.

straiten

- [streitn] v ограничавам, стеснявам, затруднявам; стягам, затягам; to be in ~ed circumstances в затруднено положение съм, живея в бедност/нищета; to be ~ed for provisions не ми достигат провизии, имам продоволствени затруднения.

strake

- [streik] n мор. стрингер.

stramonium

- [strъ'mouniъm] n 1. бот. татул (Datura): 2. фарм. страмоний (сушени листа от татул, използувани като средство против астма).

strand

- [straend] n поет. бряг, крайбрежие. [straend] v 1. изхвърлям на брега; засядам на пясък; 2. прен. изоставям. [straend] 1. нишка, дилка; жичка; 2. шнур, връв; З. кичур (коса); 4. низ, наниз; 5. прен. черта, елемент, съставна част; 6. линия на развитие (в разказ и пр.). [straend] v 1. скъсвам (нишка); 2. усуквам (нишки, вьже и пр.); З. прен. вплитам.

stranded

- ['straendid] а 1. заседнал (за кораб); 2. прен. изпаднал в бeзизходица (без прeвоз, средства, приятели и пр.); З. изоставен в нужда, безпомощен; 4. изостанал от другите, загубил се.

strange

- [streindj] а 1. чужд, непознат; неизвестен; 2. чуждестранен; З. странен, чуден, особен, необичаен; неочакван, необясним; 4. незапознат, непривикнал (с място, работа и пр.); ~ to say/relate странно/чудно/интересно наистина; to feel ~ 1) чувствувам се някак особено/неловко, замаян съм; 2) изпитвам неувереност; липсва ми опит; it feels ~ това e ново/непознато усещане; to be ~ to s.th. нещо ми e чуждо/непривично, не съм свикнал с нещо.

strangely

- ['streindjli] adv странно, чудато, необичайно.

strangeness

- ['streindjnis] n странност, чудатост, необичайност, непознатост.

stranger

- ['streindjъ] n чужденец, странник, непознат; чужд човек; you are quite a ~ here къде се губиш, забравихме се вече; he's a perfect ~ to me той ми е съвършено непознат; he is no ~ to me зная го, познаваме се с него; I am a ~ here не познавам тези места; не съм оттук; аз съм само гост тук; I am no ~ to sorrow преживял съм/познавам добре скръбта; to be a/to be no ~ to fear/hatred, etc. чуждо/познато ми e чувството страх/омраза и пр.; to make a ~ of държа се хладно/резервирано към; the little ~ разг. новороденото; to see/spy ~s искам да бъдат отстранени външните лица (от Камарата на общините).

strangle

- [strae¤gl] v 1. удушавам, задушавам; давя се, задушавам се; 2. сподавям, потискам (вьздишка и пр.); З. прен. потушавам, потъпквам, задушавам.

strangle-hold

- ['strae¤glhould] n 1. душене, задушаване; 2. прен. нещо, което ограничава/спъва развитието.

strangler

- ['strae¤glъ] n удушвач.

strangles

- [strae¤glz] n pl вет. катар.

strangulate

- ['strae¤gjuleit] v 1. strangle; 2. мед. притискам, пристягам (вена и пр.); прищипвам.

strangulation

- [strae¤giu'leishъn] n 1. удушаване, задушаване; 2. мед. притискане, стягане, прищипване (на крьвоносен сьд и пр.).

strangury

- ['strae¤gjuri] бавно и болезнено уриниране, странгурия.

strap

- [straep] n 1. ремък, каиш; каишка (и за часовник); ивица, лента; to give s.o. a ~ напердашвам някого; 2. ивица лейкопласт; З. тех. подпорна планка; спирачна лента. [straep] v (-pp-) 1. връзвам, пристягaм с ремък/каиш(ка) и пр.; 2. прикрепям (преврьзка) с лейкопласт; З. бия с каиш; 4. точа на ремък.

strap work

- ['straepwъ:k] n арх. украса във форма на плетеници.

strap-oil

- ['straepoil] n sl. бой/пердах с каиш.

straphang

- ['straephae¤] v разг. пътувам правостоящ (в трамвай, автобус и пр.).

straphanger

- ['straephae¤ъ] n разг. правостоящ пътник (в трамвай и пр.).

strapless

- ['straeplis] а без презрамки (за дреха).

strapontin

- [stra:pon'taen] n фр. подвижна/допълнителна седалка/стол (в театьр и пр.).

strappado

- [strъ'peidou] n ucm. (уред за) изтезание чрез вдигане и спускане с въже.

strapper

- ['straepъ] n едър човек, здравеняк.

strapping

- ['straepi¤] а разг. висок, едър, мускулест, здрав. ['straepi¤] n 1. кожа за каиши; 2. бой с каиш; З. мед. лейкопласт, пластир.

strass

- [straes] n стъклена маса, от която се правят изкуствени скъпоценни камъни.

strata

- [] вж. stratum.

strategem

- ['straetidjъm] n (военна) хитрост; хитрина, измама.

strategic

- [strъ'ti:djik] а стратегически.

strategics

- [strъ'ti:djiks] n pl с гл. в sing стратегия, стратегическо умение.

strategist

- ['straetidjist] n стратег.

strategy

- ['straetidji] n стратегия.

strath

- [straeҐ] n шотл. широка речна долина.

strathspey

- [straeҐ'spei] n жив шотландски танц.

strati

- [] вж. stratus.

straticulate

- [strъ'tikjulit] а геол. разположен на/съставен от тънки пластове; слоест, напластен.

stratification

- [,straetifi'keishn] n геол. напластяване, стратификация.

stratify

- ['straetifai] v напластявам (се), наслоявам (се).

stratigraphy

- [strъ'tigrъfi] n стратиграфия (дял от геологията).

stratocirrus

- ['straetou'sirъs] n метеор. слоестоперест облак.

stratocracy

- [strъ'tokrъsi] n военно управление.

stratocumulus

- ['straetou'kju:mjulъs] n метеор. слоестокупест облак.

stratosphere

- ['straetъsfiъ] n стратосфера.

stratum

- ['streitъm] n (pl strata [-tъ] ) 1. геол. пласт, слой; 2. обществен слой, класа; ниво.

stratus

- ['streitъs] n (pl strati [-ai] ) метеор. слоест облак.

straw

- [stro:] n 1. слама; сламка; to catch/clutch/grasp at/cling to a ~ ловя се/хващам се за сламка; a man of ~ 1) сламено чучело; 2) прен. разг. лесно победим въображаем противник; ненадежден човек; човек без солидно финансово положение; подставено лице; леко оборим аргумент; 2. сламена/ пластмасова и пр. сламка за пиене на питие; З. сламена шапка; 4. attr сламен, от слама; с цвят на слама; the last ~ последната капка, която прелива чашата на търпението и пр.; a ~ that shows which way the wind blows лек намек, сочещ накъде вървят работите; not worth a ~ прен. неструващ пет пари; to make bricks without ~ залавям се за работа, без да имам необходимите материали; to be in the ~ ост. родилка съм. [stro:] v застилам/покривам със слама; пълня/натъпквам със слама (cтол, дюшек и пр.); осейвам със слама.

straw boss

- ['stro:bos] n aм. помощник-бригадир; надзирател.

straw coloured

- ['stro:kлlъd] а с цвят на слама, бледожълт.

straw flower

- [stro:flauъ] n бот. вид безсмъртниче (Helichrysum bracteatum).

straw vote

- ['stro:vout] n ам. неофициално гласуване/допитване за проверка на общественото мнение по даден проблем и пр.

straw wine

- ['stro:wain] n вид сладко десертно вино.

straw-board

- ['stro:bo:d] n груб картон.

strawberry

- ['stro:bri] n ягода; crushed ~ фрезов цвят; ~ leaves прен. емблема/титла на херцог.

strawberry blonde

- ['stro:briblond] n жена с жълтеникавочервена коса.

strawberry mark

- ['strobrima:k] n чeрвеникаво петно по кожата, белег oт рождение.

strawberry tongue

- ['stro:britл¤] n мед. малиновочервен подут език (при скарлатина).

strawberry tree

- ['strobritri:] n бот. арбутус (Arbutus unedo).

strawy

- ['stro:i] а сламен; като слама; напълнен/покрит със слама.

stray

- [strei] v 1. отдалечавам се, отделям се (from от); отклонявам cе, заблуждавам се; рея се, зарейвам се; изгубвам се; 2. прен. отклонявам се от правия път, изпадам/влизам в грях; З. поет. бродя, скитам; 4. отвличам се, разсейвам се, блуждая. [strei] n 1. изгубено/заблудено животно; загубило се дете; 2. юр. имот, останал без наследници; З. рад. електрически смущения. [strei] а 1. изгубен, заблуден; бездомен, безстопанствен (особ. за котки, кучета и пр.); 2. случаен, отделен, единичен; неочакван; a few ~ instances единични случаи; a ~ taxi случайно минаващо такси; a ~ bullet случаен/заблуден куршум; З. разпръснат, разпилян (за кыци, мисли и пр.); 4. физ. разсеян (за льчение).

strayed

- [streid] а заблуден, заблудил се, изгубен.

streak

- [stri:k] n 1. рязка, черта, линия; драскотина; ивица; the first ~s of dawn първите проблясъпи на зората; like a ~ of lightning много бързо, като мълния; 2. кратък период; поредица; a ~ of luck късмет; to hit a winning ~ известно време все печеля, проработва ми късметът (в карти и пр.); З. мин., геол. тънък слой; жила, прослойка; 4. прен. черта, жилка, елемент; лека склонност към; a nervous ~ известна нервност, склонност към паникьосване; to have a ~ of cruelty/eccentricity, etc. присъща ми е/склонен съм да проявявам жестокост/ексцентричност и пр., има нещо жестоко/ексцентрично и пр. у мен; 5. бот. вид вирусно заболяване на растения (картофи, домати, малини и пр.). [stri:k] v 1. шаря/нашарвам с линии/резки/жилки; 2. тека/стичам се на струйки, оставяйки следи/дири; З. нашарвам се; ставам на резки; 4. летя, хуквам; втурвам се (off); 5. разг. притичвам/прибягвам полугол на публично място; 6. вея се, развявам се (за знаме).

streaked

- [stri:kt] а 1. на ивици; на тънки пластове; прощарен с тлъстина (за месо и пр.); 2. набразден; З. прен. развълнуван, неспокоен; разстроен; 4. с обезцветени по-светли ивици (за коса).

streaky

- ['stri:ki] а на резки/ивици/пластове; ~ bacon шарена сланина/бекон; 2. разтревожен, изплашен; 3. непостоянен, променчив, на когото не може да се разчита.

stream

- [stri:m] n 1. поток (и прен.); река; 2. течение, струя; to go with the ~ вървя с течението, правя каквото правят другите; to go against the ~ вървя срещу течението; З. непрекъснат поток от (думи, сьбития, мисли и пр.); 4. насока, ход, тенденция; 5. уч. подбрана група, поток; 6. a ~ of light/sun светла струя/слънчев лъч; 7. върволица, поток (от хора, коли и пр.). [stri:m] v 1. тека изобилно; струя, лея (се), бликам, шуртя; 2. движа се в непрекъснат поток (за коли, хорa и пр.); З. вея се, развявам се; 4. разделям (ученици) в паралелки/потоци по способности/интелигентност.

stream of consciousness

- ['stri:mъv'konshъsnis] 1. псих. поток на съзнанието; 2. лит. вътрешен монолог.

streamer

- ['stri:mъ] n 1. вимпел; дълго тясно знаме; дълга лента, серпантина; 2. жyр. едро заглавие по цялата ширина на страницата; З. рl aстр. северно сияние.

streamlet

- ['stri:mlit] n рекичка, поточе, ручейче.

streamline

- ['stri:mlain] n 1. естествено течение на вода/ въздух; линия на въздушен поток; 2. аеродинамична/обтекаема форма (на кола, самолет и пр.). ['stri:mlain] v 1. придавам аеродинамична форма на; 2. опростявам; модернизирам; организирам, правя по-резултатен; ускорявам; рационализирам (производствен процес и пр.).

streamlined

- ['stri:mlaind] а 1. аеродинамичен; 2. опростен; модернизиран; сполучливо интегриран; добре организиран; З. sl. приятно закръглен (за жена).

streamy

- ['stri:mi] а 1. като поток; 2. изобилствуващ с потоци; З. веещ се, развяващ се.

street

- [stri:t] n 1. улица; I live in/aм. on the same ~ аз живея на същата улица; in/on the ~ празноскитащ; бездомен; безработен; 2. хората, които живеят/работят на дадена улица; the S. Флийт Стрийт, пресата (в Англия); Уол Стрийт, банките (в САЩ); З. attr уличен, за/на/из улицата; ~ cries викове на улични продавачи; the man in the ~ обикновеният/средният гражданин/човек; широката публика; общественото мнение; to be/go on/walk the ~s уличница/проститутка съм; not in the same ~ with разг. съвсем/далеч не може да се мери с; she is cleverer than you by long ~s, she is ~s above/ahead of you тя e далеч по-умна от теб; (right) up my ~ разг. познато, приемливо; it is not up my ~ at all не е в кръга на мойте интереси, не разбирам от тези работи, не съм по тази част.

street theatre

- [] guer(r)illa theatre.

street urchin

- ['stri:t,ъ:tshin] n безпризорно дете, гаменче, гаврош.

street-door

- ['stri:tdo:] n главен/преден вход.

street-guide

- ['stri:tgaid] n план (на улиците) на град.

street-sweeper

- ['stri:t,swi:pъ] n 1. уличен метач; 2. машина за метене на улиците.

street-walker

- ['stri:t,wo:kъ] n уличница, проститутка.

streetcar

- ['stri:tka:] n ам. трамвай.

strength

- [stre¤Ґ] n 1. сила, мощ, мощност; ~ of body физическа сила; ~ of mind сила на духа; from ~ от силна/здрава позиция; from ~ to ~ все по-успешно, напред и все напред; on the ~ of на основание на; по силата на; разчитайки/основавайки се на; 2. трайност, здравина, якост; сила на съпротивлението; издръжливост; З. тех. съпротивление; 4. численост, числен състав; воен. ефектив; in ~ в голям брой; in full ~ в пълен състав; up to/below ~ воен. в пълен/непълен състав; с попълнен/непопълнен щат; в достатъчен/недостатъчен брой; what is your ~? воен. колко души сте? to bring on the ~ вписвам, зачислявам.

strengthen

- ['stre¤Ґъn] v 1. засилвам (се), усилвам (се), заякчавам (се); 2. укрепявам, заздравявам, подсилвам.

strengthening

- ['stre¤Ґъni¤] а подсилващ, даващ сила.

strenuous

- ['strenjuъs] а 1. напрегнат, усилен; упорит; изморителен (за борба, труд и пр.); 2. усърден, енергичен, ревностен.

strep

- [strep] разг. streptococcus.

streptococcus

- [streptъ'kokъs] n (pl -cocci [-kokai]) бакт. стрептокок.

streptomycin

- [streptъ'maisin] n фaрм. стрептомицин.

stress

- [stres] n 1. натиск; напор; напрежение; усилие; times of ~ тежки/трудни времена, усилно време; by ~ of weather поради лошо време/буря; by/under the ~ of под въздействието на; under ~ of circumstances по силата на обстоятелствата; 2. тежeст, гнет; З. подчертаване, изтъкване, наблягане, емфаза; важност, значение; to lay ~ (up)on s.th. придавам голямо/особено значение на, наблягам много на; подчертавам силно; 4. тех. натоварване, усилие; налягане; ~ limit пределно напрежение; tractive ~ теглителна сила; 5. фон. (знак за) ударение/ударена сричка; 6. муз. акцент; 7. псих. стрес. [stres] v 1. подчертавам, наблягам на; 2. чета/изричам с ударение; слагам/поставям фонетично и пр. ударение; З. подлагам на механическо/физическо/умствено и пр. натоварване/напрежение.

stressless

- ['streslis] а неударен (за сричка).

stretch

- [stretsh] v 1. разтягам (се), разтеглям (се), обтягам (се), разширявам (се), удължавам (се), разпъвам (се); опъвам (вьже и пр.); протягам (рька, крaк); протягам се (и to ~ o.s.); просвам се/повалям на земята; to ~ (o.s.) out on изтягам се/излягам се/лежа проснат на (тревa, пяськ, диван и пр.); to ~ out to reach s.th. протягам се да стигна нещо; to ~ o.'s legs noразтъпквам се, раздвижвам се; 2. постилам, просвам (килим и пр.); З. разтеглям, извращавам, заобикалям, извъртам (закон); превишавам (права, власт и пр.); злоупотребявам с (привилегия, власт и пр.); пресилвам (истина); разширявам (значение на дума); to ~ a point (in s.o's favour) правя изключение/отстъпка (за хатър на някого), затварям си очите, замижавам; to ~ the truth преувеличавам; лъжа; 4. разстилам се, простирам се (за поле, планина и пр.); 5. продължавам, трая, обхващам (за епоха и пр.); 6. разг. свалям, повалям, просвам (с удар) (и с out). [stretsh] n 1. протягане; разтягане; to give a ~ протягам се; 2. еластичност (на материя и пр.); З. удължаване, разпереност, разтег (на самолетно крило); 4. напрежение, напрегнатост, напрягане; nerves on the ~ опънати нерви; by a ~ of the imagination с малко повечко въображение; 5. пространство, повърхност, протежение; a ~ of open country открита местност, a ~ of water водно пространство; 6. промеждутък от време, период; at a/one ~ наведнъж, без прекъсване; на един дъх; for a long ~ of time продължително време, дълго; 7. разходка за раздвижване/отмора; 8. sl. срок на тъмничен затвор; he is doing his ~ той си излежава присъдата; 9. тех. валцуване, изтегляне; 10. мор. галс. [stretsh] а еластичен, от еластична материя; лесно разтягащ се, разтеглив.

stretch-out

- ['stretshaut] n ам. разг. изискване от работниците да извършват допълнителна работа без (или с минимално) допълнително възнаграждение; повишаване на нормите без съответно повишаване на заплащането.

stretched

- [stretsht] а проснат; опнат, изтегнат, разтегнат; to be fully ~ разг. съсипан съм от работа.

stretcher

- ['stretshъ] n 1. тех. разтегачка, уред за разширяване; 2. рl разг. чорапи от крепнайлон; З. напречна греда; надлъжно поставена тухла/камък; 4. подрамник, рамка за опъване на платно на картина; 5. носилка; походно легло; 6. пречка, свързваща краката на стол/маса; 7. опора за краката (в лодка); 8. sl. преувеличение; лъжа.

stretcher-bearer

- ['stretshъ'bЁъrъ] n санитар, пренасящ болни на носилка.

stretcher-party

- ['stretshъpa:ti] n санитарна група с носилки (при злополука и пр.).

stretchy

- ['stretshi] а еластичен, разтегаем, разтеглив.

stretto

- ['stretou] n муз. част/заключителен пасаж от фуга, изпълняван в ускорено темпo, стрето.

strew

- [stru:] v (рр strewed, strewn [stru:d, stru:n]) (раз)пръсвам; обсипвам, осейвам; to ~ flowers, etc. over a path, to ~ a path with flowers, etc. обсипвам/покpивам/застилам път с цветя и пр.

strewth

- [stru:Ґ] struth.

stria

- ['straiъ] n (pl striae [straii:] ) 1. анат., зоол.. бот. рязка, черта, ивица; браздичка; 2. геол. жилка; З. арх. вертикален жлеб, канелюр.

striated

- ['straieitid] а анат., зоол., бот. на ивици/ резки; набразден; 2. геол. с/образуващ жили; З. арх. с вертикални жлебове/канелюри.

stricken

- ['strikъn] а 1. поразен, връхлетян (от болеcт и пр.); 2. пострадал, постигнат от бедствие; ~ with grief сломен от скръб, покрусен; З. в сьчет. обхванат/обзет от (ужас, паника и пр.); 4. равен, без връх (за мярка); 5. ам. задраскан, зачеркнат (from от); ~ field решителен бой; полесражение.

strickle

- [strikl] n 1. равнилка (при мерене на зьрнени храни); 2. точило (за коса и др. сечива).

strict

- [strikt] a 1. строг, взискателен; недопускащ отклонения/изключения; to keep a ~ hand over s.o. държа някого здраво/строго; in ~ seclusion в пълно уединение; in ~ confidence строго поверително; ~ imprisonment строг тъмничен затвор; 2. точен, стриктен; тесен, ограничен.

strictly

- ['striktli] adv строго; точно; ~ speaking по-точно казано, строго погледнато.

strictness

- ['striktnis] n 1. строгост, взискателност; 2. точност.

stricture

- ['striktshъ] n 1. обик. pl строга критика, порицание; осъждане; to pass ~s (up)on s.o. критикувам, не одобрявам; порицавам някого; 2. ограничаване, ограничение; З. мед. стеснение на канал, орган и пр., стриктура.

stride

- [straid] v (strode [stroud]; stridden [stridn] ) 1. крача; прекрачвам (over, across); 2. обикалям, ходя из (улици и пр.); 3. вървя с/правя големи крачки: 4. ряд. възсядам, яхвам. [straid] n (голяма) крачка; разкрач; to get into/hit o.'s ~ влизам в темпото, навлизам в работата си, заработвам бързо и ефикасно; to take s.th. in o.'s ~ върша нещо с лекота, справям се с нещо без усилие; правя нешо мимоходом; to shorten/to lengthen the ~ забавям/ускорявам крачката; to be thrown out of o's ~ смутен/объркан съм; to make great ~s напредвам бързо, правя голям прогрес; she took the news in her ~ тя посрещна спокойно новината.

stridency

- ['straidъnsi] n пронизителност; острота, рязкост.

strident

- ['straidъnt] а остър, рязък; пронизващ (за звук и пр.).

stridor

- ['straidъ] n 1. скърцащ/пронизващ звук; 2. мед. хрип, свистене (при дишане).

stridulant

- ['stridjulъnt] а 1. зоол. цвъртящ, скръцлив (за насекомо); 2. мед. свирещ, свистящ, хрипкав.

stridulate

- ['stridjuleit] v зоол. цвърча, скърцам (за насекомо).

stridulation

- ['stridju'leishn] n цвъртене, скърцане.

stridulous

- ['stridjulъs] а рязък, пронизващ (за глас).

strife

- [straif] n 1. борба; спор, несъгласие; кавга; 2. съперничество, съревнование.

strigose

- ['straigъs] а 1. бот. окосмен, люспест (за лист и пр.); 2. зоол. набразден, на ивици/резки (за насекомо).

strike

- [straik] v (struck [strлk] ; struck,stricken ['strikъn] ) 1. удрям (се), блъскам (се), сблъсквам (се) (on, against о, в, с); 2. удрям. нанасям удар (с рька, орьжие и пр.); ~ while the iron is hot желязото се кове, докато е горещо; З. прострелвам. промушвам; 4. воен. удрям, нападам; 5. удрям (клавиш, акорд и пр.); дръпвам (струна); to ~ to the heart забивам нож в сърцето (и прен.); to ~ hands/a bargain сключвам сделка, постигам споразумение; 6. поемам, хващам, тръгвам по (пьт); to ~ to the left завивам наляво; 7. удрям, поразявам, повалям (за болеcт, грьм и пр.); всявам ужас (in, into у, в); to be struck blind/deaf внезапно ослепявам/оглушавам; 8. бия, удрям (за часовник); удрям (за час); his hour has struck прен. часът му удари; 9. правя впечатление; how did the film ~ you? какво впечатление ти направи филмът? какво мислиш за филма? it ~ s me that прави ми впечатление, че; it struck my eye направи ми впечатление, забелязах; it ~s me as ridiculous вижда ми се/струва ми се смешно/абсурдно; the idea struck me that дойде ми наум/хрумна ми, че; 10. натъквам се на, правя находка; откривам (залежи и пр.); to ~ oil откривам петрол; прен. разг. забогатявам; удрям кьоравото; to ~ it lucky разг. изваждам късмет, щастието ми се усмихва; to ~ it rich забогатявам неочаквано; to ~ home удрям/попадам на място, улучвам; прен. постигам желания резултат; 11. паля (се), запалвам (се), драсвам (кибрит), шраквам (запалка); to ~ fire/sparks/light out of вадя искри от (кремьк и пр.), прен. накарвам (някого) да блесне (в разговор и пр.); 12. сека, изсичам (монети, медали); 13. свивам (платно на лодка, знаме); вдигам лагер; 14. стачкувам; 15. заемам поза; 16. изравнявам (мярка за жито и пр.); 17. правя (баланс); намирам (средно число); 18. съставям (жури и пр.); 19. сключвам (сделка); 20. клъввам (за риба); ухапвам (за змия и пр.); засичам (с вьдица); 21. вкоренявам (се); пониквам, хващам се (за растение); закрепвам се за скала (за мида); 22. образувам, описвам (крьг, дьга); тегля (черта); 23. прониквам (за светлина); пронизвам (за студ); просмуквам се, избивам (за влага) (through през); 24. зачерквам, задрасквам; 25. воен. предавам се; 26. ам. воен. служа като ординарец; strike at посягам да ударя; прен. посягам на (свободи и пр.); to ~ at the root of прен. опитвам се/мъча се да иэкореня, изкоренявам; strike back отвръщам на удара с удар; не оставам длъжен; strike down повалям, събарям; убивам (за болест и пр.) (и прен.); strike in 1) удрям, засягам, прониквам в (за болеcт и пр.); 2) обаждам се; намесвам се (в работа, разговор и пр.); strike off 1) отсичам; 2) заличавам, зачерквам (от списьк на адвокати, лекари и пр.); З) отпечатвам (екземпляр копие); 4) ам. правя (нещо) добре и с лекота; 5. ам. описвам (нещо) ясно и точно; strike on 1) попадам на; идва ми/хрумва ми внезапно (идея); 2) осветявам (за светлина); to be struck on влюбен съм в; strike out 1) замахвам, удрям (at по); to ~ out right and left удрям безразборно/наляво и надясно; 2) поемам/заплувам енергично (for, towards към) (за плувец); 3) започвам, предприемам; to ~ out for o.s. заработвам самостоятелно, ставам самостоятелен; to ~ out on a new plan започвам да прилагам нов план; 4) измислям, изобретявам; to ~ out on a line of o.'s own проявявам оригиналност/самобитност; вървя по свой път; 5) задрасквам, зачерквам; strike through задрасквам, зачерквам; strike up 1) запявам, засвирвам; 2) започвам, завьрзвам (разговор, познанство, приятелство и пр.). [straik] n 1. стачка; стачкуване; to be (out) on ~ стачкувам; to come/go out on ~ излизам на/започвам стачка; стачкувам; 2. нападение (особ. от вьздуха); З. неочаквака находка; прен. попадение; неочакван успех; lucky ~ щастливо откритие; 4. гeoл., мин. посока, направление (на пласт); 5. тех. равнило; 6. клъвване (на риба); 7. ам. сп. удар.

strike-breaker

- ['straikbreikъ] n стачкоизменник.

strike-pay

- ['straikpei] n надници, плащани на стачкуващи работници от профсъюзните фондове.

strikebound

- ['straikbaund] а парализиран от стачка (за завод, индустрия и пр.).

striker

- ['straikъ] n 1. стачник; 2. тех. чукач; З. рибар, който изстрелва харпун; 4. тенис играч, който връща топката; футб. играч, който шутира; 5. ударен инструмент; 6. чукче (на стенен часовник); език (на камбана); ударник (на огнестрелно орьжие); 7. ам. ковач.

striking

- ['straiki¤] а 1. поразителен, забележителен, удивителен; 2. ударен, атакуващ; З. удрящ, биещ; a ~ clock часовник, който отбелязва часовете с биене.

string

- [stri¤] n 1. връв, канап; on a ~ изцяло под влиянието/властта на; to have/keep s.o. on a ~ разг. въртя някого на пръста си, водя го за носа; 2. тетива; to have two ~s to o.'s bow прен. имам и друг начин за постигане на целта си; не разчитам само на едно нещо; З. спортна категория; first ~ 1) най-добър атлет/играч; 2) атлет/играч от първи състав/от А отбор; прен. главна надежда/опора; second ~ 1) дубльор; 2) атлет/играч от втори състав/Б отбор; прен. друга възможност, алтернатива; 4. струна (на цигулка и пр.) (и прен.); to touch the ~s свиря (на арфа и пр.); the ~s струнните инструменти в оркестър, щрайхът; to touch a ~ прен. засягам някаква струна/чувствително/болно място; 5. кордаж (на ракета за тенис); 6. ширит, лента; връзка; 7. жила, жилка; сухожилие; 8. конец (на зелен фасул и пр.); 9. низ, наниз, сплит; връзка (маниста, лук и пр.); прен. ред, редица, върволица; поредица; 10. разг. условие, ограничение; without/with no ~s attached безкористен, необвързващ, без предварителни условия/уговорки (за помощ, заем и пр.); 11. конен сп. коне, принадлежащи на един собственик. [stri¤] v (strung [strл¤]) 1. снабдявам с канап/връв/тетива; слагам струни (на цигулка и пр.); настройвам (цигулка и пр.); 2. завързвам/пристягам с връв; З. нанизвам (маниста, гердан и пр.); 4. чистя (фасул) от конците; 5. прен. стягам се, напрягам се; nerves strung up to the highest pitch с опънати до крайна степен нерви; 6. точа се, ставам на конци (за лепило и пр.); 7. ам. разг. баламосвам, будалкам; string along 1) разг. мамя, залъгвам; 2) to ~ along with придружавам, съпровождам; верен/предан съм; доверявам се; string out нареждам/разполагам в дълга верига; движа се в колона/върволица; string up 1) напрягам (воля и пр.); опъвам (нерви); 2) окачвам на връв; sl. обесвам; З) подготвям; 4) подстрекавам.

string alphabet

- ['stri¤'aelfъbet] n азбука за слепи (с вьзли на врьв).

string bag

- ['stri¤baeg] n пазарска мрежа.

string band

- ['stri¤baend] n струнен оркестър.

string base

- ['stri¤,beis] n контрабас.

string bean

- ['stri¤bi:n] n бот. зелен фасул (Phaseolus vulgaris).

string quartet

- ['stri¤kwo:'tet] n муз. струнен квартет.

string tie

- ['stri¤tai] n много тясна вратовръзка.

string vest

- ['stri¤vest] n (едро)мрежест потник.

string-board

- ['stri¤bo:d] n странична дъска на стълба.

string-course

- ['stri¤ko:s] n apх. междуетажен корниз/перваз/пояс/мулюра.

string-halt

- ['stri¤ho:lt] n вет. шпат.

string-piece

- ['stri¤pi:s] n хоризонтална носеща/съединителна греда.

stringed

- [stri¤gd] а струнен (за инструмент); four ~ четириструнен.

stringency

- ['strindjъnsi] n 1. строгост (на правила, разпоредби); 2. сила, убедителност (на довод и пр.); З. недостиг, липса (на пари).

stringendo

- [strin'djendou] adv муз. с ускоряващо се темпо.

stringent

- ['strindjъnt] а 1. строг (за правилник и пр.); 2. неоспорим (за довод и пр.); З. фин. ограничен (за пазар, средства).

stringer

- ['stri¤ъ] n 1. акордьор; 2. надлъжна греда; З. тех. подпорна греда (на мост); 4. геол. жила; 5. жур. нещатен дописник.

stringiness

- ['stri¤inis] n 1. жилавост (на месо); 2. лепкавост.

stringy

- ['stri¤i] a 1. твърд, жилав, жилест; 2. гъст, лепкав, точещ се.

strip

- [strip] v (-pp-) 1. лишавам от собственост/принадлежност/ранг и пр.; 2. оголвам (кьща и пр.) от мебелировка/(легло) от завивки/(кораб) от съоръжения/ (дьрво) от кора и клони; to ~ (down) разглобявам (машина и пр.) за преглед/поправка; отстранявам (боя) с разтворител; З. обирам (плодове на дьрво, пари на човек); 4. събличам (се); to ~ s.o. to the skin събличам някого съвсем гол; ~ped to the waist гол до кръста; 5. издоявам до капка (крава и пр.); 6. повреждам, изхабявам (нарез, зьби на колело); 7. воен. мор. демонтирам; 8. остригвам (куче). [strip] n 1. ивица (вода, земя, хартия и пр.); лента; metal ~ желязна шина; comic ~ комичен/приключенски и пр. разказ в рисунки, комикс; 2. разг. дрехи, носени от членове на футболен отбор; to tear s.o. off a ~ sl. смъмрям/порицавам гневно някого. [strip] v (-pp-) режа/нарязвам на ивици.

strip-lighting

- ['striplaiti¤] n ел. луминесцентно осветление.

strip-tease

- ['stripti:z] n кабаретен номер, при който изпълнителката постепенно се съблича гола, стриптийз.

stripcartoon

- ['strip,ka:'tu:n] n (вестник, поместващ) комичен/приключенски роман в рисунки.

stripe

- [straip] n 1. рязка, райе; шарка (на тигьр и пр.); 2. раиран плат; blue with a white ~ син плат/синьо на бели райета; З. нашивка, шеврон; to get/lose a ~ произведен/понижен съм; 4. отпечатък/белег от камшик; 5. ост. удар с камшик; 6. ам. вид, тип, категория; 7. рl разг. тигър.

striped

- [straipt] а раиран, на райета; на резки.

striper

- ['straipъ] n воен. sl. лице с военен чин; 2. флотски офицер; З. сержант.

stripling

- ['stripli¤] n младеж; ам. юноша.

stripper

- ['stripъ] n 1. тех. стрипер-кран; 2. вид комбайн; З. тех. мънач; 4. sl. кабаретна артистка, която постепенно се съблича гола.

stripy

- ['straipi] а на резки/райета, раиран.

strive

- [straiv] v (strove [strouv]; striven [strivn]) 1. стремя се, правя усилия; опитвам се; 2. боря се (с противник, трудност, изкушение и пр.) (with, against).

striving

- ['straivi¤] n усилия, борба, стремеж (for).

strobile

- ['stroubil] n бom. борова шишарка; шишарковиден цвят.

stroboscope

- ['stroubъskoup] n опт. стробоскоп.

strode

- [] вж. stride.

stroke

- [strouk] n 1. удряне; удар (и прен.); мед. припадък, пристъп, удар (апоплектичен и пр.); a ~ of genius гениално хрумване; чудесна идея; a ~ of business изгодна сделка; a ~ of lightning попадение на мълния; a clever ~ прен. ловък ход; неочакван резултат; I haven't done a ~ of work не съм свършил нищо, не съм си мръднал пръста; 2. удар (на часовник, сьрце и пр.); З. прен. удар, нещастие, беда; 4. загребване (при гребане, плуване); the swimming ~s плувни стилове; 5. удар, плясък, размах (на крилe); 6. единично движение, замах (на четка, перо, бутало и пр.); at a ~ с един замах/удар; 7. тънка линия/черта, щрих; with one ~ of the pen с едно драсване на перото; само с един подпис; 8. поглаждане с ръка, погалване, помилване: 9. сп. първи гребец; to be off o.'s ~ не се представям добре (сьс свирене, игра и пр.). [strouk] v 1. гладя/поглаждам с ръка, милвам, галя; to ~ s.o. down успокоявам/усмирявам гнева на някого; to ~ s.o. (up) the wrong way дразня/нервирам някого; 2. първи гребец на лодка съм, определям темпото на гребане.

stroll

- [stroul] v 1. разхождам се бавно/безцелно; шляя се, разкарвам се; 2. странствувам (за meampaлна трупа и пр.). [stroul] n разходка; to go for/take a ~ разхождам се, поразтъпквам се.

stroller

- ['stroulъ] n 1. разхождащ се човек; 2. скитник, бродяга; З. детска спортна количка; 4. странствуващ артист, музикант и пр.

strolling

- ['strouli¤] а бродещ; странствуващ (артист, музикант).

stroma

- ['stroumъ] n (pl -mata [-mъtъ]) биол. основна съединителна тъкан, строма.

strong

- [stro¤] а 1. силен; твърд (и прен.); a ~ candidate сериозен кандидат; ~ drink алкохолно питие; ~ measures решителни/драстични мерки; to have ~ nerves имам здрави нерви; to be ~ in добър, силен, сведущ съм по; to be ~ in the affections of people обичан съм от всички; ~ language обидни/силни думи, ругатни, хули; the ~ point of силното място/силата на; ~ evidence убедително доказателство; ~ resemblance голяма прилика; ~ style сбит, стегнат изразителен стил; 2. здрав; як, издръжлив; a ~ castle здраво укрепена крепост; ~ fellow здравеняк; ~ eyes добро зрение; ~ in health в добро здравословно състояние; to grow ~er засилвам се, укрепвам; the ~ здравите/силните хора; З. неоспорим, необорим (за аргумент и пр.); 4. със силна миризма, зловонен; ~ cheese миризливо/пикантно сирене; ~ butter гранясало масло; 5. многоброен; на брой; a ~ army многочислена армия; an army 100 000 ~ армия, наброяваща 100 000 души, стохилядна армия; 6. голям, горещ (за привьрженик); 7. грам. силен (за глагол, склонение); фон. ударен; 8. тьрг. растящ, покачващ се, задържащ се висок (за цена, курс); 9. фот. контрастен; 10. силен, остър, рязък (за вкус, мирис и пр.); to be ~ on s.th. придавам особено голямо значение на нещо; ~ meat прен. костелив орех; the ~er sex силният пол, мъжете; to be going ~ продължавам да съм в добро здраве/състояние; to come/go it ~ разг. нямам мярка, не се спирам пред нищо; прекалявам, преувеличавам, пресилвам.

strong arm

- ['stro¤a:m] n употреба на сила; by the ~ чрез сила/насилие.

strong interaction

- ['stro¤intъ'raekshn] n физ. силно взаимодействие между някои елементарни частици.

strong suit

- ['stro¤sju:t] n 1. бридж u пр. силен цвят; 2. прен. това, в което човек е най-добър/в което е силата му.

strong-arm

- ['stro¤a:m] а разг. брутален, насилнически (за метод, тактика и пр.). ['stro¤a:m] v употребявам груба сила/насилие; нападам.

strong-box

- ['stro¤boks] n каса за ценности, сейф.

strong-minded

- ['stro¤maindid] a 1. с жив/остър ум; 2. енергичен, решителен; самостоятелен.

strong-point

- ['stro¤point] n 1. специално укрепена отбранителна позиция; опорна точка; 2. прен. това, в което е силата на някого/в което е най-добър; отличителна способност.

strong-room

- ['stro¤rum] n помещение за съхраняване на ценности, трезор.

stronghold

- ['stro¤hould] n укрепление, крепост; прен. опоpa.

strongish

- ['stro¤ish] а доста силен.

strongly

- ['stro¤li] adv силно, решително, енергично.

strontia

- ['stronshъ] n хим. стронциев окис.

strontium

- ['stronshъm] n хим. стронций; ~ 90 силно радиоактивен изотоп на стронция (сьдьржащ се в праха при атомна експлозия).

strop

- [strop] n 1. ремък/каиш за точене; точило; 2. мор. строп. [strop] v (-pp-) точа на ремък/с точило.

strophanthin

- [strъ'faenҐin] n фaрм. строфантин.

strophe

- ['stroufi] n строфа, стихове.

strophic

- ['stroufik] а строфичен, съставен от строфи.

stroppy

- ['stropi] a sl. сърдит, ядосан; раздразнителен; труден, мъчен (за човек).

structural

- ['strлktshъrъl] а 1. структурен; 2. eз., псих. и пр. структурален (за лингвистика и пр.); З. строителен (за инженерство, материалu и пр.); ~ steel строителна стомана; 4. тектоничен.

structuralism

- ['strлktshъrъlizm] n 1. псих. структурализъм; 2. структурална лингвистика.

structure

- ['strлktshъ] n 1. структура, строеж, устройство; постройка (на художествено произведение и пр.); 2. голяма сграда/постройка.

structureless

- ['strлktshъlis] а биол.. геол. аморфен.

strudel

- [stru:dl] n щрудел; apple ~ щрудел с ябълки.

struggle

- [strлgl] v 1. боря се, преборвам се (with, against); 2. прен. напрягам се, мъча се, правя усилие; to ~ to o.'s feet изправям се/ставам с усилие/мъка; to ~ for a prize състезавам се/боря се за награда; to ~ along напредвам с мъка; разг. карам я някак си; to ~ in/out/through с мъка си пробивам път да вляза/изляза/премина; we ~d through преодоляхме всички трудности/препятствия; struggle away отскубвам се (и прен.); struggle into 1) навличам (дреха); 2) с мъка заемам (място, положение); struggle up с голямо усилие/едва изкачвам (врьх, склон и пр.). [strлgl] n 1. борба, преборване (и прен.) (with с, for за); бой; hand-to-hand ~ ръкопашен бой; to give in without a ~ предавам се без всякаква съпротива; 2. борба, усилие; the ~ for existence/life борба за съществуване (и биол.).

struggling

- ['strлgli¤] а борещ се (особ. прен.); ~ artist мизерствуващ художник.

strum

- [strлm] v (-mm-) дрънкам (на пиано, китара и пр.). [strлm] n дрънкане (на пиано, китара и пр.).

struma

- ['stru:mъ] n (pl -mae [-mi:] ) 1. скрофули; гуша; мед. скрофулоза; 2. бот. леко удебеление в основата на орган.

strumose

- ['stru:mous] а заболял от струма; скрофулозен.

strumpet

- ['strлmpit] n ост. проститутка.

strung

- [] вж. string.

strut

- [strлt] v (-tt-) ходя/стъпвам важно/наперено; перча се. [strлt] n важна/наперена походка/стъпка. [strлt] n стр. коса подпора, паянта. [strлt] v (-tt-) подпирам/подкрепям с коса подпора.

struth

- [stru:Ґ] int виж ти! ей богу! бога ми!.

struthious

- ['stru:Ґiъs] a зоол. щраусов.

strychnic

- ['striknik] a стрихнинов.

strychnine

- ['strikni:n] n стрихнин.

strychnism

- ['striknizm] n отравяне със стрихнин.

stub

- [stлb] n 1. пън; 2. корен (на зьб); З. малко парче, остатък (от нещо); угарка; къс молив; a ~ of a tail късо отрязана опашка; 4. кочан (от билетu и пр.); 5. тех. коляно; ~ line тръбна наставка, щуцер. [stлb] v (-bb-) 1. изкоренявам пънове (обик. с up); 2. удрям крака си в нещо; З. подритвам; 4. загасям (цигара, пура) чрез натискане в пепелник и пр. (обик. с out); 5. прочиствам (площ) от коренища.

stubbed

- [stлbd] а 1. отсечен (за дьрво); притъпен; скъсен; 2. разчистен от пънове и коренища.

stubble

- [stлbl] n 1. стърнище; 2. набола/неизбръсната брада; a week's ~ on his chin небръснат от една седмица.

stubbly

- ['stлbli] а 1. покрит със стърнища; 2. набол, четинест (за брада); стърчащ, щръкнал (за коса).

stubborn

- ['stлbъn] а 1. крайно упорит, непреклонен; инат; 2. неподатлив; труден за обработване.

stubbornness

- ['stлbъnnis] n упоритост, упорство; инат.

stubby

- ['stлbi] а 1. нисък и набит; 2. къс и дебел (за прьсти на рька).

stucco

- ['stлkou] n хоросанова/циментова замазка/мазилка.

stuccowork

- ['stлkouwъ:k] n декоративна мазилка/замазка.

stuck

- [] вж. stick.

stuck-up

- ['stлk'лp] а разг. надменен, наперен, надут.

stud

- [stлd] n 1. расови коне, отглеждани за разплод; at ~ заеман за разплод срещу такса (за расов кон); 2. конезавод. [stлd] n 1. кабър; декоративен гвоздей с голяма глава; 2. металическа плочка за маркировка (на пресечки и пр.); З. копче за (подвижна) яка (на риза и пр.); 4. тех. разпорка (на верига); разделка; шайба; 5. стр. стойка в дървена преграда. [stлd] v (-dd-) 1. притягам; приковавам; 2. покривам/украсявам с едри гвоздей с големи глави; iron ~ded door дървена порта, украсена с ковани гвоздеи; З. обсипвам, осейвам; 4. поставям стойка в дървена преграда.

stud-book

- ['stлdbuk] n родословна книга на расови коне.

stud-farm

- ['stлdfa:m] n конезавод.

stud-horse

- ['stлdho:s] n жребец.

studding-sail

- ['stлdi¤seil] n мор. допълнително платно, лисел.

student

- ['stju:dъnt] n 1. студент; a law ~ студент по право, юрист; 2. ам. ученик; З. ученолюбив човек; 4. човек, който изучава внимателно/проучва нещо; 5. учен; 6. стипендиант.

studentship

- ['stju:dъntship] n 1. студентски години, студентство; 2. стипендия.

studied

- ['stлdid] a 1. преднамерен, грижливо обмислен; предварително подготвен; умишлен; 2. престорен, изкуствен; З. прекалено изискан, претенциозен (за стил и пр.); 4. ам. начетен.

studiedly

- ['stлdidli] adv 1. обмислено, преднамерено; 2. престорено.

studio

- ['stju:diou] n 1. ателие, студио (на художник, фотограф и пр.); 2. рад., телев. кино студио; З. разтегателен диван.

studious

- ['stju:diъs] а 1. прилежен, усърден, работлив; 2. старателен, грижлив (of, to с inf); З. обмислен; преднамерен; 4. подчертан.

study

- ['stлdi] n 1. изучаване, изследване, проучване; a~ group работна група; 2. и рl учение, учебни занимания, следване; наука; to make a ~ of проучвам, изследвам; to finish o.'s studies завършвам следването си; З. есе; етюд; скица; музикално упражнение; 4. грижа, внимание, старание; 5. to be a quick/slow ~ театр. бързо/бавно заучавам ролите си; 6. работен кабинет; уч. читалня, занималня; 7. обект/проблем за/заслужаващ проучване. ['stлdi] v 1. изучавам, изследвам, проучвам; 2. уча, следвам; to ~ for the bar следвам право; З. разглеждам внимателно и подробно (карта и пр.); проявявам интерес към; 4. старая се, полагам грижи за; 5. зачитам, почитам; 6. уча наизуст, запаметявам (роля и пр.); 7. разгадавам. разчитам; 8. размишлявам; 9. обмислям.

study-hall

- ['stлdiho:l] n уч. занималня.

stuff

- [stлf] n 1. материя, вещество; good/nasty ~ хубаво/отвратително нещо; sweet ~ сладки неща; lots of ~ about it in the papers много/сума нещо има писано за това във вестнициге; his poems are poor ~ стиховете му ca слаби; doctor's~ лекарство; rough ~ разг. колоездачно състезание; sl. хулиганство; that's the ~ xa така; точно така! браво! 2. боклуци; сбирщина от предмети; непотребни вещи; З. all ~ (and nonsense)! глупости! 4. материал (u прен.); елементи, заложби, характер; do your ~ покажи какво можеш; изкарай си номера; to know o.'s ~ разбирам си от работата/занаята; there's good ~ in him той e многообещаващ, има добри заложби; 5. тех. уплътнителен материал; 6. sl. пари; 7. ост. вълнен плат; ~ gown вълнена тога на младши адвокат. [stлf] v 1. тъпча, натъпквам (и прен.); to ~ o.s. тъпча се, преяждам; 2. пълня, напълвам (кокошка и пр.); З. запълням, запушвам; пломбирам (зьб); my nose is ~ed up носът ми e запушен; 4. препарирам; 5. тъпча/натъпквам със знания (при подготовка за изпит); 6. пъхвам, мушвам; 7. заблуждавам, подвеждам; 8. sl. заразявам; 9. ам. пол. пускам фалшива бюлетина в урната; 10. вулг. съвъкуплявам се с жена.

stuffed shirt

- ['stлftshъ:t] n разг. наперено нищожество.

stuffiness

- ['stлfinis] n задуха; тежък/застоял въздух.

stuffing

- ['stлfi¤] n 1. тъпчене, натъпкване; пълнене; 2. готв. пълнеж, пльнка, фарш; З. материал за пълнене на възглавници, дюшеци и пр.; 4. тех. уплътняване, шайба; to knock/take/beat the ~ out of s.o. разг. 1) смазвам/съсипвам/разпердушинвам някого; смачквам фасона на някого; оборвам нечии доводи; 2) отслабям/измарям/изтощавам някого; оставям го без сили (за болест и пр.).

stuffing-box

- ['stлfi¤boks] n тех. салник.

stuffy

- ['stлfi] а 1. задушен, непроветрен (за помещение); застоял (за вьздух); 2. разг. тесногръд, старомоден; безинтересен, скучен, "мухлясал"; З. разг. превзет; педантичен; докачлив; недоволен, нацупен, нелюбезен; зъл.

stull

- [stлl] n ам. мин. подпора.

stultification

- [stлltifi'keishn] n 1. омаловажаване; окарикатуряване; 2. затъпяване.

stultify

- ['stлltifai] v 1. правя да изглежда безсмислен/безполезен/нелогичен; омаловажавам; окарикатурявам; 2. юр. доказвам невменяемостта на; З. разстройвам; 4. свеждам до нула; 5. правя да затъпее (умствено).

stum

- [stлm] n гроздов сок, шира, мъст. [stлm] v (-mm-) 1. спирам (cьc сяра и пр.) ферментацията на вино; 2. подновявам ферментацията на вино (като добавям шира).

stumble

- [stлmbl] v 1. спъвам се, препъвам се (over о, в); 2. запъвам се, запирам се, обърквам се; казвам/чета неуверено; З. извършвам прегрешение; греша; 4. ост. озадачавам; stumble across натъквам се/попадам на; stumble against блъскам се/спъвам се в; stumble along вървя/тичам с неуверени стъпки; залитам, олюлявам се; stumble at озадачавам се/обърквам се от; stumble on/upon попадам/натъквам се неочаквано на. [stлmbl] n 1. препъване; залитане; 2. прен. погрешна стъпка; грешка; прегрешение.

stumbling-block

- ['stлmbli¤blok] n спънка, пречка, препятствие; трудност.

stumer

- ['stju:mъ] n sl. 1. фалшива монета/банкнота; невалиден чек; 2. измама; провал; З. за нищо негоден човек.

stump

- [stлmp] n 1. дънер. пън; 2. остатък от нещо; корен (нa зьб); изписан молив; угарка; ампутиран крайник; З. дървен крак; 4. рaзг. крака, "пергели", джонгъли; to stir o.'s ~s рaзг. размърдвам се, активизирам cе, забързвам; 5. импровизирана трибуна; to go/be on/take the ~ държа политически речи, водя агитация; 6. крикет една от пръчките на вратата; to draw ~s приключвам играта; 7. рl късо остригана щръкнала коса; 8. жив. естомп, вишер; 9. тежка стъпка; to run against a ~ сблъсквам се с някаква трудност; to be up a ~ aм. рaзг. в безизходно положение съм, не зная какво да правя. [stлmp] v 1. очиствам от пънове; 2. озадачавам, затруднявам, обьрквам; to be ~ed for an answer не зная как да oтговоря; З. вьрвя/стьпвам тежко/шумно/тромаво; 4. спирам развитието на; 5. крикет изваждам от играта; 6. водя предизборна агитация; 7. ходя/извървявам пеша (и to ~ it); 8. отсичам, окастрям силно (дьрво); 9. удрям се. препъвам се; 10. жив. размазвам/разтривам с естомп; 11. sl. оставам без пари; to be ~ed без стотинка съм; 12. aм. призовавам на съревнование; предизвиквам; stump along куцам, накуцвам; стъпвам тежко; stump in/out влизам/излизам куцешком/накуцвайки; stump up sl. плащам искана сума, "изръсвам се".

stumper

- ['stлmpъ] n 1. крикет рaзг. вратар; 2. разг. труден/затрудняващ въпрос; З. неразрешима задача.

stumpy

- ['stлmpi] a 1. нисък и набит; 2. къс и дебел (зa прьсти ни рькa); З. покрит/пълен с пънове (зa терен).

stun

- [stлn] v (-nn-) 1. зашеметявам; довеждам до безсъзнание (зa удaр); 2. изплашвам; смайвам; слисвам; З. проглушавам ушите (зa шум); 4. шокирам; 5. sl. замайвам (зa рaдост, любов и пр.).

stung

- [] вж. sting.

stunk

- [] вж. stink.

stunner

- ['stлnъ] n 1. разг. прекрасен/прелестен/изумителен човек/предмет; he is a ~ той е чудо, няма грешка; this hat is a ~ тази шапка е истинска прелест; she is a ~ тя е удивително красива; 2. разг. голям майстор (на сладкиши, салати и пр.).

stunning

- ['stлni¤] а 1. зашеметяващ, слисващ; шокиращ; 2. поразително красив, очарователен, разкошен; смайващ.

stunsail

- ['stлnsel] studding-sail.

stunt

- [stлnt] v спирам изкуствено растежа на, осакатявам (дьрво, растение и пр.) (и прен.). [stлnt] n 1. разг. ефектен акробатически и пр. номер; действие, свързано с голям риск и изискващо ловкост и смелост; 2. сензационна новина/реклама и пр.; З. ав. фигура от висшия пилотаж; 4. футб. смяна в позициите на защитниците с цел да се внесе объркване у противника. [stлnt] v ав. правя въздушна акробатика.

stunt man

- ['stлntmъn] n кино дубльор на артист в сцени, свързани с опасност/ловкост.

stunted

- ['stлntid] а спрян в растежа/развитието си; закърнял.

stupe

- [stju:p] n горещ компрес; лапа. [stju:p] v слагам горещ компрес/лапа. [stju:p] n рaзг. глупак.

stupefacient

- [stju:pi'feishnt] n ам. 1. притъпяващо сетивата средство; 2. мед. упояващо/наркотично средство, опиат.

stupefaction

- [stju:pi'faekshn] n 1. притъпяване; 2. слисване, изумление.

stupefy

- ['stju:pifai] v 1. притъпявам, затъпявам; замайвам (за опиат); 2. вцепенявам (от страх и пр.); З. изумявам, втрещявам, смайвам.

stupendous

- [stju:'pendъs] а 1. изумителен (особ. по размера); 2. удивителен, поразителен, слисващ.

stupid

- ['stju:pid] а 1. глупав, бавно схващащ, тъп; 2. безинтересен, безсмислен; З. зашеметен, замаян, затъпял (от пиянство, болка, сьн и пр.). ['stju:pid] n разг. глупак.

stupidity

- [stju:'piditi] n глупост; тъпота.

stupor

- ['stju:pъ] n 1. унес, пълна апатия, полусъзнание; 2. мед. вцепенение, ступор.

stuporous

- ['stju:pъrъs] а 1. унесен; 2. мед. вцепенен, в ступор.

sturdied

- ['stъ:did] a вет. въртоглав (за овца).

sturdiness

- ['stъ:dinis] n якост, набитост; здравина.

sturdy

- ['stъ:di] а 1. здрав, жизнен; силен, як; 2. твърд, решителен, енергичен; упорит. ['stъ:di] n вет. въртоглавие.

sturgeon

- ['stъ:djъn] n зоол. есетра (Acipenser).

stutter

- ['stлtъ] v 1. заеквам, пелтеча; 2. говоря смутено/ неуверено/със заекване. ['stлtъ] n заекване, запъване, пелтечене.

stutteringly

- ['stлtъri¤li] аdv със заекване/запъване.

sty

- [stai] n 1. кочина; прен. много мръсно/замърсено място; 2. прен. бардак. [stai] v затварям/запирам/държа в кочина. [stai] n ечемик на окото.

stygian

- ['stidjiъn] а гр. мит. тъмен, мрачен; ужасен, страхотен.

style

- [stail] n 1. изк. стил; 2. маниер, начин (на писане, говорене и пр.); З. вид, сорт; тип; that ~ of behaviour, behaviour of that ~ такова държане/поведение; 4. изящество, изисканост, елегантност, шик, финес; to dress in ~ обличам се изискано/с вкус; 5. оригиналност, индивидуалност; 6. великолепие, пищност, блясък, лукс; to live in (great/grand) ~ живея в разкош/на широка нога; 7. мода; 8. кройка; модел, фасон, направа; in all sizes and ~s във всички номера/ размери и модели; 9. титла, звание; фирма; 10. stylus 1.; 11. резец/игла за гравиране; грамофонна игла; стилет; 12. бот. пестик, плодник: 13. стил (летоброене); to do s.th. in ~ правя нещо, както подобава/със замах; to have no ~ прост/съвсем обикновен съм; липcва ми изисканост (в облекло, дьржане и пр.). [stail] v 1. зова, назовавам, титулувам; 2. оформям; конструирам (кола, уред и пр.).

stylet

- ['stailit] n 1. малка кама, стилет; 2. мед. стилет; сонда; З. зоол. четинест израстък/придатък.

styli

- []вж. stylus.

styliform

- ['stailifo:m] а зоол. шиловиден.

styling

- ['staili¤] n 1. оформление; 2. стилистична обработка.

stylish

- ['stailish] а моден, елегантен, изискан; стилен.

stylishness

- ['stailishnis] n елегантност, изисканост, шик.

stylist

- ['stailist] n 1. стилист; 2. моделиер; декоратор.

stylistic

- [stai'listik] а стилов, стилистичен.

stylistics

- [stai'listiks] n pl с гл. в sing стилистика.

stylite

- ['stailait] n рел. стълпник.

stylize

- ['stailaiz] v изк. стилизирам.

stylo

- ['stailou] рaзг. stylograph.

stylobate

- ['stailъbeit] n арх. стилобат.

stylograph

- ['stailъgra:f] n автоматична писалка, стило.

stylus

- ['stailъs] n (pl styli [-ai]) 1. ист. острие за писане; 2. грамофонна игла (от сапфир и пр.); З. бот. стълбче; 4. стрелка на слънчев часовник, гномон.

stymie

- ['staimi] n 1. голф стайми; 2. прен. трудно/безизходно положение. ['staimi] v поставям в трудно положение; преча, попречвам; осуетявам (план, преговори и пр.).

styptic

- ['stiptik] 1. а кръвоспиращ; 2. n кръвоспиращо средство.

styx

- [stiks] n мит. реката Стикс (ограждаща ада); to cross the ~ умирам.

suability

- [sjuъ'biliti] n юр. подсъдност.

suable

- ['sjuъbl] а юр. подсъден.

suasion

- ['sweijъn] n убеждаване; moral ~ морално въздействие.

suasive

- ['sweisiv] а книж. убедителен.

suave

- [swa:v] a 1. учтив, вежлив, любезен, приветлив; 2. привидно ласкав, подмилкващ се; З. благ, пивък (за вино); 4. успокояващ (за лекарство и пр.).

suavely

- ['swa:vli] adv 1. учтиво, любезно; 2. ласкаво.

suavity

- ['swa:viti] n 1. приветливост, вежливост; 2. (привидна) любезност/ласкавост; З. изисканост.

sub

- [sлb] n разг. 1. воен. нисш офицерски чин; подчинен; 2. подводница; З. абонамент; 4. заместник; заместител; 5. заместник-редактор; 6. аванс (от заплата); 7. ам. голям сандвич от дълга кифла. [sлb] v (-bb-) разг. 1. замествам някого; 2. sub-edit.

sub judice

- [sлb'dju:disi] a 1. лат. юр. още нерешен/неприключен, в процес на разглеждане (за дело); 2. подлежащ на обсъждане, нерешен, спорен (за вьпрос, проблем).

sub rosa

- [sлb'rouzъ] a лит. таен, строго поверителен (за сьобщение и пр.).

sub-

- [sлb] pref с различни части на речта 1. по-ниско от; отдолу, под (subsoil, subtitle, subscribe); 2. подчинен; на второ място; по-долу от (по положение, значение, качество, степен и пр.) (sub-editor, substation); поделение, подразделение от (subcommittee, subspecies); З. непълно, ненапълно, не по нормата, в по-ниска степен; донякъде, малко нещо (subacid, subaudible, subhuman, subnormal); 4. почти като, приближаващ се до, граничещ със (subtropic, suburb).

sub-basement

- [sлb'beismъnt] n подсутеренен eтаж.

sub-edit

- [sлb'edit] v работя като помощник-редактор във вестник и пр.

sub-editor

- [sлb'editъ] n помощник-редактор (на вестник и np.).

sub-machine-gun

- [,sлbmъ'shi:ngлn] n автомат, шмайзер.

subabdominal

- [sлbъb'dominъl] а подкоремен.

subacid

- ['sлb'aesid] a 1. възкисел; 2. прен. леко язвителен.

subaerial

- [sлb'Ёъriъl] а повърхностен, надпочвен (за корени и пр.).

subaltern

- ['sлbltъn] n нисш офицерски чин; подчинен.

subaquatic

- [sлbъ'kwaetik] а 1. подводен; 2. бот. отчасти воден.

subaqueous

- [sлb'eikwiъs] а подводен.

subarctic

- [sлb'a:ktik] a cyбарктичен.

subastral

- [sлb'aestrъl] а земен.

subatomic

- [sлbъ'tomik] а отнасящ се до частици, по-малки от атома.

subaudition

- [sлbo:'dishn] n подразбиране, четене между редовете.

subaverage

- [sлb'aevъridj] а под средното ниво.

subclass

- ['sлbkla:s] n биол. подклас, подгрупа.

subcommittee

- ['sлbkъmiti] n подкомисия; подкомитет.

subconscious

- [sлb'konshъs] 1. а подсъзнателен; 2. n подсъзнание.

subconsciously

- [sлb'konshъsli] adv подсъзнателно.

subconsciousness

- [sлb'konshъsnis] n подсъзнание.

subcontinent

- [sлb'kontinъnt] n субконтинент.

subcontract

- [sлb'kontraekt] n 1. договор, съставящ част от друг договор: 2. договор, преотстъпен от един предприемач на друг.

subcutaneous

- [sлbkju'teiniъs] а подкожен.

subdean

- [sлb'di:n] n заместник-декан.

subdeb

- ['sлbdeb] aм разг. subdebutante.

subdebutante

- [sлb'debjuta:nt] n 1. младо момиче, на което предстои да бъде въведено в обществото; 2. момиче на 15-16 години.

subdivide

- [sлbdi'vaid] v подразделям.

subdivision

- [sлbdi'vijn] n подразделяне; подразделение.

subdominant

- [sлb'dominъnt] n муз. четвъртата нота на диатоничната гама, субдоминанта.

subdual

- [sлb'djuъl] n подчиняване; подчинение.

subdue

- [sъb'dju:] v 1. покорявам, подчинявам, укротявам, усмирявам; 2. намалявам; снишавам, смекчавам.

subdued

- [sлb'dju:d] а 1. сломен, потиснат; 2. унил, тих; З. убит (за цвят); омекотен (за светлина и пр.); сподавен (за глас, звук).

suberect

- [sлbi'rekt] а почти изправен (за растение, храст).

suberin

- ['sju:bъrin] n основна съставка на корка.

subfamily

- ['sлbfaemili] n 1. подсемейство; 2. подгрупа на езиково семейство.

subfreezing

- [sлb'fri:zi¤] а отрицателен, под нулата (за температура).

subfusc

- [sлb'fлsk] а възтъмен, убит (за цвят); 2. прен. незначителен, незабележителен.

subgenus

- [sлb'dji:nъs] n (pl -nera [-nъrъ] ) бот. зоол. поделение на род, състоящо се от няколко вида, подрод.

subgrade

- ['sлbgreid] n стр. основа на пътна настилка; жп. земно платно.

subgroup

- ['sлbgru:p] n подгрупа.

subhead

- ['sлbhed] n подзаглавие.

subhuman

- [sлb'hju:mъn] а нечовешки, недостигнал човешко ниво, почти животински.

subirrigation

- [sлbiri'geishn] n подпочвено напояване.

subjacent

- [sъb'djeisъnt] а лежащ/разположен под/по-ниско от.

subject

- ['sлbdjikt] n 1. поданик, гражданин: 2. грам. подлог; З. предмет, тема (на разговор и пр.); въпрос (за обсьждане, разискване); on the ~ of относно, що се касае до; while we are on the ~ of тъкмо говорим за; to change the ~ сменям темата на разговор; 4. сюжет, тема, тематика; 5. учебен предмет/дисциплина; compulsory/optional ~s задължителни/факултативни предмети; 6. предмет, обект (на опит, проучване и пр.); 7. муз. тема, мотив; 8. мед. пациент; 9. мед. труп (при аутопсия); 10. повод, основание; причина; мотив; 11. човек, субект; 12. фил. субект. ['sлbdjikt] а 1. зависим, несамостоятелен (за дьржава и пр.); подчинен, подвластен (на закон и пр.); to be held ~ намирам се в зависимост, държан съм в подчинение; 2. предразположен (кьм простуда, заболяване и пр.); склонен (to към); имащ тенденция; ~ to anger гневлив; to be ~ to temptation изложен съм/поддавам се лесно на изкушение; the trains are ~ to delay when there is fog влаковете често правят закъснение, когато има мъгла; З. подлежащ (на обсьждане, одобрение, ратифициране и пр.); the plan is ~ to corrections планът може да претърпи известни корекции; the times of all trains are ~ to alteration в разписанието на влаковете могат да бъдат правени промени; 4. ~ to при условие че, само ако (за валидност и пр.); this is to be done ~ to your approval това ще бъде направено само при положение че вие го одобрите/с ваше одобрение. [sъb'djekt] v 1. подчинявам, покорявам; 2. подлагам (на разпит, критика, изтезания); излагам (на присмех); З. представям, предоставям (за обсьждане).

subject catalogue

- ['sлbdjikt'kaetъlog] n предметен каталог.

subject-heading

- ['sлbdjikt'hedi¤] n предметен указател.

subject-matter

- ['sлbdjikt'maetъ] n тема, въпрос, предмет, съдържание (на книга, реч, обсьждане и пр.).

subjection

- [sъb'djekshn] n 1. покоряване, подчиняване; подчинение, зависимост, зависимо положение; to keep/hold in ~ държа в подчинение; to bring into ~ обуздавам; подчинявам; 2. подлагане, подхвърляне (на анализ, критика и пр.).

subjective

- [sъb'djektiv] а 1. субективен; личен; 2. грам. свойствен на/отнасящ се до подлога; подложен; ~ case именителен падеж.

subjectiveness

- [sъb'djektivnis] n субективност.

subjectivism

- [sъb'djektivizm] n фил. субективизъм.

subjectivity

- [sлbdjek'tiviti] n 1. субективност; 2. субективизъм.

subjoin

- [sлb'djoin] v добавям накрая, прилагам, притурям, прикрепям.

subjugate

- ['sлbdjugeit] v подчинявам, покорявам, поробвам.

subjugation

- [sлbdju'geishn] n подчиняване, покоряване, поробване; подчинение.

subjugator

- [sлbdju'geitъ] n покорител, поробител; завоевател.

subjunctive

- [sъb'djл¤ktiv] 1. а подчинителен; 2. п грам. подчинително наклонение, конюнктив.

sublease

- ['sлbli:s] n договор за пренаемане; to have the ~ of пренаел съм. [sлb'li:s] sublet.

sublessor

- [sлb'lesъ] n наемател, който дава помещение/земя и пр. за пренаемане.

sublet

- [sлb'let] v (-tt-) давам под наем помещение/земя и пр. на пренаемател.

sublethal

- [sлb'li:Ґъl] a почти смъртоносен.

sublieutenant

- [,sлblef 'tenъnt] n мор. младши лейтенант.

sublimate

- ['sлblimeit] v 1. хим. сублимирам; 2. прен. пречиствам; възвисявам; идеализирам. ['sлblimit] n хим. 1. сублимат; 2. пречистен/рафиниран продукт.

sublimation

- [sлbli'meishn] n хим. сублимация, сублимиране.

sublime

- [sъ'blaim] а 1. благороден, издигнат, възвишен; 2. грандиозен, величествен, поразителен, несравним; the S. Porte ист. Високата порта; З. сюблимен, върховен; краен; ~ impudence безподобна безочливост, връх на нахалството; 4. анат. повърхностен; 5. поет. горд, надменен, високомерен; 6. чист, пречистен, висококачествен. [sъ'blaim] n: the S. великото, възвишеното.

sublimely

- [sъ'blaimli] adv грандиозно; сюблимно; блажено.

subliminal

- [sлb'liminъl] а 1. псих. подсъзнателен, подпрагов; 2. приеман подсъзнателно (за реклама и пр.).

sublimity

- [sъb'limiti] n величие, величественост; сюблимност.

sublingual

- [sлb'lingwъl] а анат. подезичен.

sublunary

- [sлb'lu:nъri] а намиращ се под луната; земен; светски.

subman

- ['sлbmъn] n (pl -men) 1. получовек; 2. глупав/ брутален човек.

submarginal

- [sлb'madjinъl] a 1. биол. разположен около краищата; 2. прен. под необходимия минимум; непродуктивен, недоходен.

submarine

- [sлbmъ'ri:n] a подводен. [sлbmъ'ri:n] n 1. подводница; 2. ам. голям сандвич от дълга кифла. [sлbmъ'ri:n] v ам. потапям/торпилирам с подводница.

submaxillary

- [sлbmaek'silъri] а анат. подчелюстен.

submediant

- [sлb'mi:diъnt] n муз. долна медианта, шеста степен.

submerge

- [sъb'mъ:dj] v потопявам (се), гмурвам (се); потъвам.

submerged

- [sъb'mъ:djd] а потопен, залян с вода; подводен; the ~ tenth тънещата в мизерия и дългове част от населението; декласираните.

submergence

- [sъb'mъ:djъns] n потапяне, потопяване; потъване.

submerse

- [sлb'mъs] submerge.

submicroscopic

- [sлb,maikrъ'skopik] а много малък, невидим с обикновен микроскоп.

submission

- [sлb'mishn] n 1. подчинение, покорност, послушание; отстъпване, отстъпчивост, смирение; 2. даване, подаване, представяне (на документи и пр.); З. in my ~ юр. според моята теза, аз твърдя.

submissive

- [sлb'misiv] а покорен, смирен, послушен, хрисим; a man ~ to advice човек, който се вслушва в съвети.

submit

- [sъb'mit] v 1. предавам, предоставям, отстъпвам; to ~ o.s. to предавам се във властта на, подчинявам се на; 2. представям, предявявам (за мнение, обсьждане, решение и пр.); to ~ the case to a court отнасям случая до съда, завеждам дело; З. I ~ that юр. аз твърдя, че; 4. подчинявам се (to на); понасям, търпя; to ~ to terms приемам условията; to ~ to defeat примирявам се с поражението; преставам да се съпротивлявам; 5. подлагам (на анализ, обработка и пр.); to ~ o.s. to surgery подлагам се на операция.

subnormal

- [sлb'no:mъl] а по-нисък/по-малък от нормалното, под нормата/нормалното (за температура, интелигентност и пр.).

suborbital

- [sлb'o:bitl] а по-кратък/по-къс от една орбита.

suborder

- [sлb'o:dъ] n бот. подразред.

subordinate

- [sъb'o:dinit] 1. а подчинен, зависим (to); второстепенен; вторичен; ~ clause грам. подчинено изречение; 2. п подчинен. [sъb'o:dineit] v подчинявам; правя зависим/ второстепенен.

subordinating

- [sл,bo:di'neiti¤] а грам. подчинителен (за сьюз).

subordination

- [sл,bo:di'neishn] n подчиняване; подчинение; зависимост; субординация (и грам.).

suborn

- [sъ'bo:n] n накарвам (някого) чрез подкуп и пр. да извърши незаконно деяние (особ. льжесвидетелство).

subornation

- [sлbo:'neishn] n подтикване/скланяне чрез подкуп към незаконно деяние (особ. льжесвидетелство).

suborner

- [sл'bo:nъ] n човек, който си служи с рушвети.

suboxide

- [sлb'oksaid] n хим. окис, съдържащ минимално количество кислород, субоксид.

subplot

- ['sлbplot] n лит. второстепенна сюжетна линия.

subpoena

- [sъ'pi:nъ] n юр. призовка. [sъ'pi:nъ] v юр. призовавам с призовка; to ~ a witness връчвам призовка на свидетел по дело.

subpolar

- [sлb'poulъ] а субполярен.

subprogram

- ['sлb'prougraem] n ам. полусамостоятелна част от програма (за компюmьр и пр.).

subregion

- ['sлb'ri:djn] n подрайон (на фауна и пр.).

subreption

- [sъb'repshn] n премълчаване, укриване, преиначаване.

subrogation

- [sлbro'geishn] n заменяне (особ. на кредитор).

subscribe

- [sъb'skraib] v 1. подписвам (писмо, документ и пр.); 2. подписвам (петиция и пр.); З. участвувам в подписка; 4. абонирам се (за вестник, списание) (to), 5. to ~ to 1) присъединявам се (кьм мнение, предложение); 2) съгласявам се с; одобрявам, подкрепям (теория, становище); 6. to ~ for a book записвам се за книга преди излизането и от печат.

subscriber

- [sъb'skraibъ] n 1. участник в подписка/петиция и пр.; 2. абонат (на вестник, списание, телефон и пр.).

subscription

- [sъb'scripshn] n 1. подпис; подписване; 2. подписка, доброволна вноска; лепта; З. абонамент; to take out a ~ to a paper абонирам се за вестник: 4. членски внос (за организация, клуб и пр.); a ~ concert концерт за абонати.

subsection

- [sлb'sekshn] n подсекция; подраздел.

subsequent

- ['sлbsikwъnt] a следващ, последващ; по-късен; the ~ events последвалите събития; ~ to his death след смъртта му; ~ upon като резултат на.

subsequently

- ['sлbsikwъntli] adv впоследствие, после, сетне, след това.

subserve

- [sъb'sъ:v] v подпомагам, съдействувам на (цел, намерение).

subservience

- [sъb'sъ:viъns] n 1. раболепие, подлизурство, сервилност; 2. робуване, сляпо придържане (кьм мода и пр.); З. съдействие, помощ (за някаква цел).

subservient

- [sъb'sъ:viъnt] а 1. раболепен, сервилен; 2. подчинен, подвластен; З. съдействуващ, спомагащ; помощен, спомагателен.

subshrub

- ['sлbshrлb] n малък/нискорастящ храст.

subside

- [sъb'said] v 1. утихвам, стихвам; преставам; отминавам (за буря, гняв и пр.); 2. падам, спадам (за температура, вода и пр.); З. утаявам се (за вода); 4. улягам, слягам се (за почва); 5. поддавам, хлътвам (за ограда); затъвам, потъвам (за кораб); 6. шег. отпускам се, намествам се, потъвам (в кресло и пр.); 7. преминавам от едно действие/състояние към друго; to ~ into walk преминавам в ход/вървеж (след тичане); to ~ into silence замлъквам, потъвам в мълчание.

subsidence

- [sъb'saidъns] n стихване, спадане и пр. (вж. subside).

subsidiary

- [sъb'sidiъri] a 1. допълнителен, спомагателен, помощен; ~ company филиал; ~ stream приток (на река и пр.); 2. от второстепенно значение; З. субсидиран. [sъb'sidiъri] n 1. помощник, помагач; 2. филиал.

subsidize

- ['sлbsidaiz] v субсидирам.

subsidy

- ['sлbsidi] n субсидия, дотация.

subsist

- [sъb'sist] v 1. живея, преживявам, храня се; издържам се, препитавам се, съществувам; she ~s on milk тя се храни само с мляко; he ~s by begging той се препитава с/живее от просия; 2. продължавам да съществувам, запазвам се, оцелявам (за обuчаи, прeдразсьдьци и пр.); З. издържам, поддържам, изхранвам.

subsistence

- [sъb'sistъns] n 1. съществуване; прeпитание, прехрана; ~ level/wages ниво/заплата, позволяваща задоволяване само на най-насъщните нужди; ~ allowance/money продоволствени/ командировъчни пари; ~ farming земеделие, едва стигащо за задоволяване на собствените нужди; 2. (means of) ~ средства за съществуване.

subsoil

- ['sлbsoil] n подпочва.

subsonic

- [sлb'sonik] а по-малък от скоростта на звука (за скорост).

subspecies

- ['sлbspi:shi:z] n биол. подвид, подразделение.

substance

- ['sлbstъns] n 1. вещество, материя; плътност, твърдост; 2. фил. субстанция; З. съдържание, същност, същина; in ~ по същина/същество; в общи линии; на практика; an argument of little ~ слаб/несъстоятелен аргумент; 4. реалност, действителност; реална стойност/ценност; to drop/throw away the ~ for the shadow оставям питомното да гоня дивото; 5. имущество, богатство, състояние; a man of ~ богат/състоятелен човек.

substandard

- [sлb'staendъd] a 1. под нормалния/изисквания стандарт; 2. ез. извън рамките на/отклоняващ ce от общоприетата употреба.

substantial

- [sъb'staenshъl] а 1. реален, веществен; 2. съществен, важен, значителен, голям; фактически, истински; основен, главен; ~ agreement разбиране/съгласие по основните въпроси; З. хранителен, питателен (за храна); изобилен, задоволяващ, засищащ (за ядене); 4. здрав, траен, солиден, масивен; 5. едър, пълен; 6. богат, състоятелен.

substantiality

- [sъbstaenshi'aeliti] n реалност и пр. (вж. substantial).

substantiate

- [sъb'staenshieit] v 1. привеждам факти/доводи/ доказателства; потвърждавам, доказвам; 2. придавам реална форма на, конкретизирам.

substantiation

- [sъb'staenshi'eishn] v 1. доказване; 2. доказателство.

substantival

- [,sлbstъn'taivъl] а грам. употребяван като съществително; отнасящ се до/служещ за съществително, субстантивен.

substantive

- ['sлbstъntiv] a 1. самостоятелен, независим; 2. грам. отнасящ се до съществителното; обозначаващ/изразяващ съществуване; the ~ verb глаголът to be; noun ~ съществително име; З. реален, веществен; траен, постоянен; 4. съществен, важен; ~ issues/motions въпроси/предложения по същество (не процедурни); ~ provisions оперативна част (на документ и пр.); ~ rank действително звание/ранг (не почетно и пр.); ~ law юр. материално/имуществено право; ~ right основно/човешко право; 5. изричен; 6. самобитен, индивидуален. ['sлbstъntiv] n грaм. съществително име, субстантив.

substatially

- [sъb'staenshъli] adv 1. по същество, всъщност, в основата си; 2. съществено, значително.

substation

- ['sлbsteishn] n електрическа подстанция.

substituent

- [sъb'stitjuъnt] n хим. заместител.

substitute

- ['sлbstitju:t] n 1. заместник; 2. заместител, сурогат, ерзац (for); З. заместване, замяна. ['sлbstitju:t] v 1. замествам, заменям; подменям; to ~ for s.o. замествам някого временно; to ~ A for В замествам В с А.

substitution

- [sлbsti'tju:shn] n 1. замяна; заместване, субституция (и мaт.); 2. attr заместителен.

substratum

- ['sлbstreitъm] n (pl -strata) 1. долен слой/пласт; 2. база, основа; субстрат.

substructure

- ['sлbstrлktshъ] n стр. 1. основа, фундамент; 2. долно строене (на път).

subsume

- [sъb'sju:m] v включвам, отнасям (under в, към) (клас, категория; правило).

subtenant

- ['sлb,tenъnt] n пренаемател.

subtend

- [sъb'tend] v геом. опирам се/отговарям на (за страна, хорда).

subterfuge

- ['sлbtъfju:dj] n увъртане, хитруване; уловка; претекст.

subterminal

- [sлb'tъ:minъl] а който се намира/става към края.

subterranean

- [sлbtъ'reiniъn] a 1. подземен; 2. (по)таен, скрит.

subterraneous

- [sлbtъ'reiniъs] subterranean.

subtil

- [sлtl] subtle.

subtile

- [sлtl] subtil.

subtilize

- ['sлbtilaiz] v 1. възвисявам; пречиствам; облагородявам; 2. изострям (ум, чувство и пр.); З. споря изкусно; 4. впускам се в големи подробности/тънкости; мъдрувам, умувам.

subtitle

- ['sлbtaitl] n 1. подзаглавие (на книга); 2. кино субтитър.

subtle

- [sлtl] а 1. тънък, лек, фин, неуловим, едва доловим; 2. остър, проницателен (за ум); З. изтънчен, рафиниран; 4. умел, изкусен, ловък; сложен; a ~ device хитро/остроумно приспособление/средство; 5. коварен, лукав.

subtlety

- ['sлtlti] n 1. тънкост, финост, нежност; неуловимост: 2. острота, проницателност (на ума, вьзприятията и пр.); З. изкусност, ловкост; 4. лукавство, коварство; 5. изтънченост, изисканост, финес.

subtonic

- [sлb'tonik] n муз. чувствителен тон, седма степен.

subtopia

- [sлb'toupiъ] n пренебр. типово застроени предградия.

subtract

- [sъb'traekt] v мaт. изваждам (from от).

subtraction

- [sъb'traekshn] n мaт. изваждане.

subtrahend

- ['sлbtrъhend] n мат. умалител.

subtropical

- [sлb'tropikъl] a cyбтропичен.

subulate

- ['sлbjulit] a бот., зоол. тънък, заострен, шилест.

suburb

- ['sлbъ:b] n 1. предградие; 2. pl околности на град.

suburban

- [sъ'bъ:bъn] a 1. от/на/за предградията; 2. npeнебр. ограничен, тесногръд, буржоазен, еснафски.

suburbanite

- [sъ'bъ:bъnait] n жител на предградие.

suburbia

- [sъ'bъ:biъ] n пренебр. 1. предградия; 2. жителите на предградията; З. манталитет на жител на предградие.

subvention

- [sъb'venshn] n подпомагане, помощ; субсидия, дотация.

subversion

- [sъb'vъ:shn] n 1. подривна дейност; 2. сваляне, смъкване (на правителство и пр.), събаряне, катурване; З. покваряване; гибел.

subversive

- [sъb'vъ:siv] а 1. подривен, подмолен; 2. разру- шителен, пагубен, гибелен.

subvert

- [sъb'vъ:t] v 1. руша устои, събарям, свалям, катурвам; 2. покварявам; разрушавам, погубвам.

subway

- ['sлbwei] n 1. тунел, подлез; 2. ам. подземна железница, метро; З. подземен канал (за инсталация).

subzero

- [sлb'ziъrou] a отрицателен, под нулата (за температура).

succedaneum

- [sлksi'deiniъm] n (рl -ia) заместник; заместител.

succeed

- [sъk'si:d] v 1. постигам целта си, успявам; 2. процъвтявам, преуспявам; имам успех; удава ми се, съумявам (in с ger); to ~ in doing s.th. успявам/съумявам да направя нещо; to ~ with имам успех/успявам с; to ~ as имам успех като (адвокат и пр.); З. идвам след, (по)следвам; заемам мястото/приемник съм на; наследявам; to ~ to a throne/an estate/a title/an office/a position наследявам трон/имение/титла/ служба/длъжност; to ~ o.s. ам. преизбран съм на длъжност/пост; day ~ed day дните се нижеха един след друг.

success

- [sъk'ses] n успех, сполука; without ~ безуспешно; to be a ~ имам успех, сполучвам, успявам; nothing succeeds like ~ един успех влече след себе си друг.

successful

- [sъk'sesful] а 1. сполучлив, благополучен; to be ~ имам успех, успявам, провървява ми; 2. преуспял (в живота и пр.).

successfully

- [sъk'sesfuli] adv успешно, благополучно.

succession

- [sъk'seshn] n 1. последователност, редуване; in ~ поред, подред, наред; for days/years in ~ дни/ години наред/една след друга; 2. (непрекъсната) редица, поредица; a ~ of victories няколко победи една след друга; З. приемственост; право на наследяване (на титла, имот, трон и пр.); ~ duty данък наследство; law of ~ закон за наследството; ~ of crops сеитбообръщение; 4. приемници, наследници.

successive

- [sъk'sesiv] a следващ, последващ; последователен.

successively

- [sъk'sesivli] adv последователно, едно след друго.

successor

- [sъk'sesъ] n приемник, наследник; заместник.

succinct

- [sъk'si¤kt] а сбит, стегнат; кратък и ясен (за стил); 2. препасан; плътно прилягащ (за дреха).

succory

- ['sлkъri] chicory.

succotash

- ['sлkъtaesh] n ам. ядене от (зелен) боб и зелена царевица.

succour

- ['sлkъ] n 1. помощ, дадена във време на нужда; 2. рl ост. подкрепления. ['sлkъ] v притичвам се на помощ на, (под)помагам, подкрепям.

succuba

- ['sлkju:bъ] n (pl -bae [-bi:] ) мит. зъл дух, който се превръща на жена, за да се съвокуплява със спящи мъже.

succulence

- ['sлkjulъns] n 1. сочност; 2. сочна растителност.

succulent

- ['sлkjulъnt] I. a 1. сочен, месест; вкусен; 2. дебел и сочен (за стебла и листа); II. п бот. растение с дебели и сочни стебла и листа (кактус и пр.)

succumb

- [sл'kъm] v 1. поддавам се, не издържам, отстъпвам (to на, пред); победен съм; покорен съм/запленен съм (от красота, чар и пр.); 2. загивам, умирам (от нещо); to ~ to grief/o.'s wounds, etc. умирам от скръб/от раните си и пр.

such

- [sлtsh] а 1. такъв, подобен; ~ a man, ~ a one такъв човек; in ~ cases в такива/подобни случаи; 2. неопределено такъв какъвто; on ~ a day as you may go в който/какъвто ден можеш да отидеш; З. като сравнение такъв; ~ love as his такава голяма/искрена/ неискрена и пр. (според контекста) любов като неговата; ~ beauty as hers такава/толкова голяма хубост като нейната; 4. определено, но неуточнено: in ~ and ~ place, at ~ and ~ time на такова и такова/еди-какво си място, в толкова и толкова/едиколко си часа; ~ and ~ a person такова и такова/еди-какво си лице; 5. за усилване при вьзклицание и пр.: we had ~ fun! колко весело прекарахме! толкова се веселихме! 6. ~ as като, като например; poets ~ as Byron поети като (например) Байрон; insects ~ as bees, etc. насекоми като пчелите и пр.; 7. ~ as, ~ that такъв, който/че/щото; her illness is not ~ as to cause anxiety болестта и не e такава, че да буди тревога; his behaviour was ~ that we all came to hate him държането му беше такова, че ние всички го намразихме; ~ as it is такъв какъвто е, макар и недобър и пр.; you may use my car ~ as it is можeш да използваш моята кола, макар и да не е толкова добра. [sлtsh] pron 1. такъв; ~ is his character такъв му e xaрактерът; ~ is the case такъв e случаят; ~ was my intention такова беше намерението ми; 2. в сьчет:. ~ as този/такъв който; тези/такива които; ~ as live by begging тези, които се препитават с просия; all ~ всички такива/от този род; and (all) ~ и тем подобни; as ~ като такъв; сам по себе си; the name, as ~, means nothing името, само по себе си, не значи нищо; З. такъв какъвто; I am sending you ~ as I have изпращам ти такива, каквито имам. [sлtsh] adv толкова, такова, така; ~ a long time ago толкова отдавна; you gave me ~ a fright толкова/така ме уплаши; ~ nasty weather такова отвратително време.

suchlike

- ['sлtshlaik] а разг. подобен, такъв, от този род; and ~ и тем подобни. ['sлtshlaik] pron разг. някой/нещо от този/същия род; cinemas, theatres and ~ кина, театри и други такива.

suck

- [sлk] v 1. суча, бозая; смуча (бонбон и пр.); go and teach your grandmother to ~ eggs на краставичар краставици не продавай; the pump ~s помпата гъргори, засмуква въздух; 2. смуча, изсмуквам, всмуквам; абсорбирам; to ~ dry изсмуквам до дъно, пресушавам; прен. изстисквам като лимон, изчерпвам, изтощавам; З. смуча, използувам, експлоатирам (знанията, ума и пр. на някого); a ~ed orange прен. изстискан лимон; 4. поглъщам (вьздух и пр.); черпя (знания, информация и пр.); suck at смуча, всмуквам, дръпвам (от лула и пр.); suck down 1) поглъщам, повличам към дъното (за водовьртеж); 2) глътвам, изпивам; suck in 1) всмуквам, поемам, поглъщам; абсорбирам; 2) поглъщам, повличам към дъното (за водовьртеж и пр.); З) ам. разг. вярвам всекиму, лековерен съм; 4) sl. мамя, изигравам; to get ~ed in подхлъзват ме на динена кора; suck out изсмуквам; to ~ advantage out of извличам полза/изгода от; suck up 1) всмуквам, поглъщам, абсорбирам; попивам; 2) изпивам, допивам (чая си и пр.); З) to ~ up to s.o. уч. sl. подмазвам се на/угоднича пред някого. [sлk] n 1. сукане, бозаене; кърмене; a child at ~ кърмаче, бозайниче; to give ~ to кърмя; прен. поя, напоявам (за язовир и пр.); 2. (в)смукване, дръпване; to take a ~ смуквам, посмуквам; to have/take a ~ at o.'s pipe смуквам/дръпвам от лулата си; З. малка глътка; 4. шум от сучене/смучене; 5. sl. особ. р1 разочарование; неуспех, провал; what a ~! ~s! какъв крах! какво фиаско! 6. уч. sl. бонбони, сладкиши.

sucker

- ['sлkъ] n 1. бозайник, сукалче (особ. малкото на кит или прaсенце); 2. зоол. смукателен орган, смукалце; З. паразит, търтей, готованец; 4. бот. издънка, израстък; 5. ам. захарно петле на клечка; 6. ам. разг. неопитен младеж; наивник, лапни-шаран, ахмак; 7. тех. смукателен клапан/тръба; бутало (нa помпа).

sucking

- ['sлki¤] а 1. сучещ, бозаещ; ~ child кърмаче, сукалче; 2. гол, още неоперен (за птиче); З. прен. млад, неопитен, начинаещ; ~ barrister млад адвокат, който още няма поверени дела; 4. всмукващ.

suckle

- [sлkl] v 1. кърмя, давам да бозае; 2. откърмям, отхранвам.

suckling

- ['sлkli¤] n сукалче.

suction

- ['sлkshъn] n 1. всмукване; 2. attr всмукателен, вакуумен; ~ pump смукателна помпа.

suctorial

- [sлk'to:riъl] a 1. зоол. смукателен, смучещ; 2. анат. пригоден за сукане/смукване.

sudanese

- [su:dъ'ni:z] 1. а судански; 2. n суданец.

sudatorium

- [sjudъ'to:riъm] n (pl -ia [-iъ] ) лат. гореща въздушна/парна баня.

sudatory

- ['sju:dъtъri] 1. а мед. причиняващ изпотяване; 2. п изпотяващо средство; парна баня.

sudden

- [sлdn] а внезапен, ненадеен, неочакван; прибързан; ~ death 1) сп. продължение при равен резултат до отбелязване на гол; 2) разг, решаване на (спорно) нещо чрез хвърляне на чоп. [] n: all of a ~ изведнъж, ненадейно, неочаквано; on a ~ ост. внезапно.

suddenly

- ['sлdnli] adv внезапно, ненадейно, неочаквано; изневиделица.

suddenness

- ['sлdnnis] n внезапност, неочакваност.

sudoriferous

- [sjudъ'rifъrъs] a 1. анат. потен (за жлеза); 2. фарм. предизвикващ изпотяване, потогонен.

sudorific

- [sjudъ'rifik] 1. а изпотяващ, причиняващ изпотяване; 2. п средство за изпотяване.

suds

- [sлdz] n pl сапунена вода/пяна; to be/lie in the ~ прен. закъсал/загазил съм; 2. ам. sl. бира.

sudsy

- ['sлdzi] а покрит/пълен със сапунена вода/пяна, пенест.

sue

- [sju:] v 1. давам под съд, съдя; to ~ to a lawcourt for damages съдя за щети; искам обезщетение по съдебен ред; 2. прося, искам; умолявам; to ~ s.o. for mercy моля някого за пощада; to ~ for a divorce завеждам дело за развод; to ~ out измолвам, изпросвам, издействувам; З. ухажвам.

suede

- [sweid] n шведска/чортова кожа, велур. [sweid] suede.

suet

- ['sjuit] n околобъбречна лой (и за готвене); ~ pudding вид варен пудинг с лой.

suffer

- ['sлfъ] v 1. страдам, мъча се, измъчвам се; 2. търпя, претърпявам; понасям, изпитвам; пострадвам; З. позволявам; търпя, допускам, толерирам; 4. получавам наказание, бивам наказан; излежавам наказание; to ~ for o.'s carelessness бивам наказан за нехайството си; 5. позволявам, разрешавам.

sufferable

- ['sлfъrъbl] а поносим, сносен, търпим.

sufferance

- ['sлfъrъns] n 1. мълчаливо съгласие/разрешение; on ~ приет/търпян, но нежелан; 2. търпение, търпеливост; З. страдание.

suffering

- ['sлfъri¤] 1. а страдащ; 2. n страдание, мъка, болка.

suffice

- [sъ'fais] v удовлетворявам, задоволявам; достатъчен съм, стигам; ~ it to say that достатъчно e да се каже/ще се задоволя с това да кажа, че; that will ~ това e достатъчно; one meal a day won't ~ my boy едно ядене на ден не стига на моето момче.

sufficiency

- [sъ'fishnsi] n 1. достатъчност, достатъчно количество; задоволеност, задоволяване; a ~ of food/fuel достатъчно количество храна/гориво и пр.; 2. ост. способност, умение.

sufficient

- [sъ'fishnt] а достатъчен; задоволителен.

sufficiently

- [sъ'fishntli] adv достатъчно, доволно.

suffix

- ['sлfiks] n грам. наставка, суфикс. ['sлfiks] v прибавям наставка/суфикс.

suffocate

- ['sлfъkeit] v 1. удушавам, задушавам; 2. задушавам се.

suffocation

- [sлfъ'keishn] n 1. задушаване; удушаване; 2. задух.

suffocative

- ['sлfъkъtiv] а 1. задушаващ; задушлив; 2. задушен.

suffragan

- ['sлfrъgъn] n цьрк. помощник-епископ.

suffrage

- ['sлfridj] n 1. пол. избирателно право, право на вот; 2. гласуване, глас, вот.

suffragette

- [sлfrъ'djet] n ист. суфражетка.

suffragist

- ['sлfrъdjist] n поборник за даване на избирателни права на жените.

suffuse

- [sъ'fju:z] v разстилам се по; изпълвам, заливам (сьс сълзи, светлина и пр.); evening sky ~d with crimson обагрено с пурпур вечерно небе.

suffusion

- [sъ'fju:jn] n 1. покриване, разстилане; нещо разстлано/залято; тънък слой; 2. багра, краска; руменина.

sugar

- ['shugъ] n 1. захар; burnt ~ карамелизирана захар, карамел; ~ of milk хим. лактоза; 2. хим. захароза, захарид; ~ of lead оловен ацетат; З. сладки думи, хвалба, ласкателство; she was all ~ and honey тя се разтапяше от любезност; 4. aм. sl. пари. ['shugъ] v 1. подслаждам (и прен.); 2. лаская.

sugar baby

- ['shugъ'beibi] n sl. възлюблена, сладур.

sugar beet

- ['shugъbi:t] n захарно цвекло.

sugar-basin

- ['shugъbeisin] n захарница (за маса).

sugar-bowl

- ['shugъboul] sugar-basin.

sugar-candy

- ['shugъkaendi] n захарен бонбон, шекерче.

sugar-cane

- ['shugъkein] n захарна тръстика.

sugar-coat

- ['shugъcout] v покривам със захар, озахарявам; захаросвам; прен. подслаждам; предавам привидно хубав вид на.

sugar-daddy

- ['shugъdaedi] n aм. sl. богат възрастен мъж, покровител/ухажор на млади момичета.

sugar-maple

- ['shugъmeipl] n захарен клен (Acer saccharum).

sugar-refinery

- ['shugъri'fainъri] n захарна рафинерия/фабрика.

sugar-shaker

- ['shugъ'sheikъ] n захарница за поръсване с пудра захар.

sugar-tongs

- ['shugъto¤z] n pl щипци за захар на бучки.

sugarplum

- ['shugъplлm] n кръгъл захарен бонбон; прен. подкуп.

sugary

- ['shugъri] a 1. захарен, прeкалено сладък; сладникав (и прен.); 2. прекалено любезен, ласкателен, лицемерен.

suggest

- [sъ'djest] v 1. внушавам, подсказвам; извиквам в съзнанието, навеждам на мисълта; споменавам; does this ~ anything to you? говори ли ти нещо това? an idea ~s itself to me идва ми наум (такава) идея; his face ~ed fear изразът на лицето му издаваше страх; 2. изказвам предположение; do you ~ I am a liar? да не би да искаш да кажет, че съм лъжец? З. предлагам, правя предложение; I ~ that предполагам че, вярно ли е/не е ли вярно, че (при разпит).

suggestible

- [sъ'djestibl] а 1. податлив на внушение; 2. който може да бъде внушен.

suggestion

- [sъ'djestshъn] n 1. внушение, намек, подсказване; сугестия; full of ~ многозначителен; навеждащ (на, кьм размисьл и пр.); 2. лека следа/диря (от нещo); a ~ of a foreign accent едва доловим чуждестранен акцент; blue with no ~ of green синьо без никакъв оттенък на зелено; З. съвет; идея; предложение; внушение; 4. предположение; my ~ is that you were not there at the time предполагам/не е ли вярно, че не сте били там по това време; 5. извикване на похотливи мисли/представи.

suggestive

- [sъ'djestiv] а 1. показващ, сочещ, указващ; подтикващ (of); this book is very ~ тази книга те подтиква към размисъл; ~ question юр. насочващ въпрос; 2. извикващ/събуждащ неприлични представи/асоциации.

sui generis

- ['su:i:'djenъris] а лат. своего рода; особен; уникален.

sui juris

- ['su:i:'djuъris] a пълнолетен; самостоятелен; дееспособен.

suicidal

- [,su:i'saidl] а самоубийствен; прен. гибелен, пагубен; убийствен (за политика и пр.).

suicide

- ['su:isaid] n 1. самоубийство; to commit ~ самоубивам се; to commit political ~ провалям се като политик/партия и пр.; 2. самоубиец. ['su:isaid] v самоубивам се.

suit

- [su:t] n 1. молба, искане, просба, прошение; to grant s.o.'s ~ удовлетворявам нечия молба; 2. ухажване; to press/plead/push o.'s ~ 1) моля настоятелно; 2) ухажвам упорито, пламенно; З. юр. иск, тъжба, съдебен процес, дело; to be at ~ водя дело, съдя се; 4. комплект, ансамбъл, сет; in ~ with заедно с, в хармония/съгласие с; 5. костюм (мьжки, дамски); a two/three-piece ~ костюм от две/три части/парчета; специално облекло (за работа, спорт и пр.); in o.'s birthday ~ шег. гол-голеничък, както ме е майка родила; 6. картu цвят; long/short/strong ~ дълъг/къс/ силен цвят; to follow ~ отговарям на боята/цвета; прен. последвам примера, постъпвам както постъпва някой преди мен, и аз правя това, което правят другите. [su:t] v 1. удобен/подходящ съм; прилягам/съответствувам на, хармонирам с; the day/hour doesn't ~ me този ден/час не ми е удобен; they are perfectly ~ed for each other те ca родени един за друг; he is not ~ed for/to be a teacher не го бива/не е за учител; 2. приличам, отивам; подхождам, подобавам; the new part ~s him новата роля му подхожда; her new hat does not ~ her новата и шапка не и отива; З. задоволявам, допадам/харесвам на; понасям на, полезен/ благоприятен съм за; изгоден съм за; nothing ~s her today днес не може да и се угоди; strong coffee doesn't ~ him силното кафе му вреди; ~ yourself 1) избери си по вкус; 2) направи/постъпи, както ти е удобно/приятно/както намериш за добре; 4. приспособявам, пригодявам; съгласувам; to ~ o.s. to нагаждам се към/по; to ~ the action to the word изпълнявам веднага обещанието/заканата си; 5. обезпечавам, снабдявам; to ~ o.s. with s.th. снабдявам се/запасявам се с нещо; to be ~ed with a situation имам работа, на служба съм.

suitable

- ['su:tъbl] nодходящ, отговарящ на, удобен (for, to); ~ to the occasion подобаващ за случая.

suitably

- ['su:tъbli] adv съответствуващо, съответно; подходящо.

suitcase

- ['su:tkeis] n куфар.

suite

- [swi:t] n 1. комплект, сет; гарнитура; серия; група; dining-room ~ гарнитура за столова; 2. апартамент (в хотел и пр.) ( и a ~ of rooms); З. свита, ескорт; 4. муз. сюита.

suited

- ['su:tid] а подходящ, годен (for, to за).

suiting

- ['su:ti¤] n плат/материя за костюми.

suitor

- ['su:tъ] n 1. просител, молител; юр. ищец; 2. поклонник, ухажор, кандидат.

sulcate

- ['sлlkeit] а бот., анат. набразден; надиплен.

sulcus

- ['sлlkъs] n (pl sulsi ['sлlsai] ) 1. бразда, вдлъбнатина; 2. анат. мозъчна гънка.

sulfa

- [] sulpha.

sulfur

- [] вж. sulphur и пр.

sulk

- [sлlk] v муся се, цупя се, мръщя се, чумеря се; сърдя се. [sлlk] n обик. рl цупене, сърдене; to be in the ~s, to have (a fit of) the ~s в лошо настроение съм; муся се, цупя се.

sulky

- ['sлlki] а 1. намръщен, намусен; мрачен, ядовит; потискащ (и за в реме и пр.); 2. злопаметен; З. бавен, муден (за движения и пр.). ['sлlki] n едноместна двуколка.

sullage

- ['sлlidj] n 1. нечистотии, отпадъци; 2. кална утайка.

sullen

- ['sлlъn] а 1. мрачен, сърдит, навъсен; потиснат; враждебен; 2. начумерен, потискащ, угнетяващ; З. бавен, муден. ['sлlъn] n ост. обик. рl мрачно настроение.

sully

- ['sлli] v петня, цапам, замърсявам, оплесквам; прен. опетнявам, опозорявам; дискредитирам. ['sлli] n петно, белег.

sulpha

- ['sлlfъ] n 1. sulphonamides; 2. attr.: ~ drugs сулфонамиди.

sulphate

- ['sлlfeit] n хим. сулфат.

sulphide

- ['sлlfaid] n хим. сулфид.

sulphite

- ['sлlfait] n хим. сулфит.

sulphonamides

- [sлl'fonъmaidz] n фарм. сулфонамиди.

sulphur

- ['sлlfъ] n 1. сяра; 2. flowers of ~ фaрм. серен прах; З. жълто-зелен цвят; 4. зоол. жълта ливадна пеперуда (и ~ butterfly).

sulphurate

- ['sлlfъreit] v третирам/опушвам със сяра; сулфурирам.

sulphureous

- [sлl'fjuъriъs] а 1. сернист; 2. жълто-зелен.

sulphuretted

- [,sлlfju'retid] а напоен/съединен със сяра.

sulphuric

- [sлl'fjuъrik] а хим. серен; ~ acid cяpнa киceлинa, витриол.

sulphurous

- ['sлlfъrъs] a 1. хим. сернист; 2. прен. нажежен, нагорещен; страстен; З. зъл, сатанински; 4. адски.

sulphury

- ['sлlfъri] а сероподобен; серен; сернист.

sulsi

- [] вж. sulcus.

sultan

- ['sлltъn] n 1. султан; 2. порода бели кокошки; З. бот. (sweet) ~ вид ароматно цвете (Centaurea moschata).

sultana

- [sлl'ta:nъ] n 1. султанка; 2. фаворитка, любимка; З. вид стафида без семки; 4. sultan 2.

sultanate

- ['sлltъnit] n султанат, султанство.

sultriness

- ['sлltrinis] n зной, пек; задуха.

sultry

- ['sлltri] a 1. зноен, жарък, душен; прен. огнен, страстен; 2. страшен, сензационен (за разказ).

sum

- [sлm] n 1. сума; ~ total обща сума/сбор; 2. същност; ~ and substance същина, квинтесенция; in ~ накратко казано; З. разг. аритметическа задача; to do ~s решавам задачи по аритметика; 4. ост. връх, връхна точка. [sлm] v събирам, сумирам (и с up); to ~ up the situation преценявам положението; to ~ up a person добивам впечатление от/сьставям си преценка за/охарактеризирам някого.

sumac

- ['su:mъk] n бот. смрадлика, тетра (Rhus).

summarily

- ['sлmъrili] adv 1. накратко; 2. незабавно; безцеремонно.

summarize

- ['sлmъraiz] v резюмирам, обобщавам; повтарям накратко.

summary

- ['sлmъri] а 1. сбит, сумарен, кратък, съкратен; 2. юр. по съкратена процедура (за процес и пр.); З. незабавен; безцеремонен; ~ martial court амер. дисциплинарен съд. ['sлmъri] n резюме, сводка, извлечение; кратко изложение; конспект.

summat

- ['sлmъt] n sl., диал. нещо.

summation

- [sъ'meishn] n 1. събиране; 2. сумиране, обобщаване.

summer

- ['sлmъ] n 1. лято; 2. разцвет; зрелост; З. година; a girl often ~s десетгодишно момиче; 4. attr летен; St Martin's/St Luke's/Indian ~ сиромашко лято; прен. втора младост. ['sлmъ] n : ~ (-tree) арх. напречна греда.

summer house

- ['sлmъhaus] 1. лятна беседка (в парк и пр.); 2. вила.

summer pudding

- ['sлmъpudi¤] n вид плодов сладкиш.

summer school

- ['sлmъsku:l] n университетски летни курсове.

summer-time

- ['sлmъtaim] n 1. лятно време, лято; 2. лятно часово време.

summerly

- ['sлmъli] summery.

summersault

- [] somersault.

summery

- ['sлmъri] а 1. летен; 2. като/подхождащ за лято.

summit

- ['sлmit] n 1. връх, било, най-висока част; прен. апогей, предел; 2. ~ (conference/meeting/talks) конференция/среща/разговори на най-високо равнище.

summon

- ['sлmъn] v 1. призовавам, извиквам, свиквам; повиквам (и в сьд); 2. събирам, свиквам (и парламент).

summons

- ['sлmъnz] n 1. повикване (в сьд), призовка; съдебно известие; to serve a witness with a ~ връчвам призовка на свидетел; 2. воен. предложение/ултиматум за капитулация. ['sлmъnz] v извиквам/призовавам в съда с призовка.

sump

- [sлmp] n 1. клоака, канал за нечистотии; 2. мин. водосборна яма, зумпф; З. тех. водоочистителна инсталация; маслено корито.

sumpter

- ['sлmptъ] n товарно животно; ~-horse товарен кон.

sumptuary

- ['sлmptjuъri] а отнасящ се до разходи; контролиращ/ограничаващ частните разходи в интерес на държавата (за закон и пр.).

sumptuous

- ['sлmptjuъs] а разкошен, пищен, луксозен; разточителен, великолепен.

sumptuousness

- ['sлmptjuъsnis] n богатство, разкош, пищност.

sun

- [sлn] n 1. слънце, слънчева светлина; in the ~ на слънце, на припек; прен. на/в благоприятно/топличко/изгодно място/положение; with/against the ~ по посока/обратно на часовата стрелка; under the ~ на земята, в света; to see the ~ жив съм; раждам се; виждам бял свят; to rise with the ~ ставам рано/в зори; his ~ is rising звездата му изгрява; his ~ is set времето/славата му мина, неговата свърши; to hail/adore the rising ~ подмазвам се на новата власт; to take the ~ разг. припичам се на слънце; a touch of the ~ лек слънчев удар; to take/sl. shoot the ~ мор. измервам височината на слънцето; to hold a candle to the ~ върша нещо съвсем излишно; 2. поет. година; ден; З. небесно светило, обик. звезда - център на система; 4. поет. изгрев. [sлn] v (-nn-) излагам на слънце, подлагам на действието на слънчевите лъчи; to ~ o.s. припичам се/грея се на слънце; прен. радвам се.

sun and planet

- ['sлnъn'plaenit] а тех. планетарен (за механизьм).

sun lounge

- ['sлnlaundj] n остъклена веранда/стая и пр. (за повече сльнце).

sun parlor

- ['sлnpa:lъ] ам. sun lounge.

sun-baked

- ['sлnbeikt] а изсушен/изпечен на/спечен от слънце.

sun-bath

- ['sлnba:Ґ] n слънчева баня.

sun-bonnet

- ['sлnbonit] n ленена/памучна широкопола шапка за слънце.

sun-disk

- ['sлndisk] n слънчев диск (като емблема на бог на сльнцето).

sun-dress

- ['sлndres] n деколтирана рокля без ръкави.

sun-dried

- ['sлndraid] а изсушен на слънце (за плодове и пр.).

sun-hat

- ['sлnhaet] n широкопола шапка за слънце.

sun-helmet

- ['sлnhelmit] n тропическа каска.

sun-lamp

- ['sлnlaemp] n кварцова лампа.

sun-roof

- ['sлnru:f] n подвижен капак в покрива на автомобил.

sun-tan

- ['sлntaen] n почерняване от слънцето, загар.

sun-trap

- ['sлntraep] n закътано слънчево място, припек.

sun-up

- ['sлnлp] aм. sunrise.

sunbathe

- ['sлnbei] v пека се на слънце, правя слънчева баня.

sunbeam

- ['sлnbi:m] n 1. слънчев лъч; 2. прен. човек, особ. дете със слънчев характер.

sunblind

- ['sлnblaind] n навес над прозорец, сенник; щори.

sunburn

- ['sлnbъ:n] n почервеняване/почерняване/изгаряне от слънце. ['sлnbъ:n] v почернявам/изгарям от слънце; добивам загар.

sunburnt

- ['sлnbъ:nt] а почернял/загоpял/ обгорял/изгорял от слънце.

sunburst

- ['sлnbъ:st] n 1. проблясване на слънце иззад облаци; 2. фойерверк/украшение и пр. във форма на слънце с лъчи.

sundae

- ['sлndi] n плодов сладолед със сметана, бадеми и пр.; мелба.

sunday

- ['sлndi] n 1. неделя; a month of ~s неопределено дълъг период/промеждутък от време; Show ~ последният неделен ден преди годишния акт в Оксфордския университет; 2. attr неделен; празничен; ~ best, ~ go-to-meeting clothes обик. шег. празничен костюм/премяна; най-хубавите дрехи; ~ school цьрк. неделно училище; ~ truth банална/изтъркана истина.

sunder

- ['sлndъ] v книж. разделям (се); разединявам, разтрогвам.

sundew

- ['sлndju:] n бот. росянка (Drosera).

sundial

- ['sлndaiъl] n слънчев часовник.

sundog

- ['sлndog] n астр. лъжливо слънце, пархелий.

sundown

- ['sлndaun] n залез слънце.

sundowner

- ['sлndaunъ] n 1. австрал. скитник, пристигащ във ферма след рабoтното време да търси подслон; 2. ам. човек, упражняващ частна практика след работното време; З. разг. чашка алкохол на залез слънце.

sundries

- ['sлndriz] n pl дреболии, джунджурии; това-онова.

sundry

- ['sлndri] а шег. разни, различни, няколко.

sunfast

- ['sлnfa:st] а ам. неизбеляващ (за боя и пр.).

sunfish

- ['sлnfish] n зоол. риба луна (Mola mola).

sunflower

- ['sлnflauъ] n бот. слънчоглед; the S. State ам. Канзас.

sung

- [] вж. sing.

sunglasses

- ['sлngla:siz] n pl очила за слънце.

sunk

- [sлnk] a 1. хлътнал, потънал, потопен; 2. разг. погубен, загубен. [sлnk] вж. sink.

sunken

- ['sл¤kъn] a 1. потопен, потънал; затънал, заседнал; ~ rock подводна скала; ~ battery воен. батарея, окопана в земята; 2. хлътнал (за очи, бузи и пр.).

sunless

- ['sлnlis] а мрачен, без слънце, усоен.

sunlight

- ['sлnlait] n слънчева светлина; in the ~ на слънце.

sunlit

- ['sлnlit] а осветен/огрян отслънце(то).

sunn

- [sлn] n индийски коноп, мадраски кълчища.

sunnily

- ['sлnili] adv 1. слънчево; 2. весело, радостно, щастливо.

sunny

- ['sлni] а 1. слънчев; осветен от слънцето; 2. радостен, весел, лъчезарен; оптимистичен; the ~ side прен. веселата/оптимистичната страна на нещата; to be on the ~ side of thirty нямам още 30 години; to look on the ~ side of things оптимист съм; ~ side up изпържен само от едната страна (за яйце).

sunproof

- ['sлnpru:f] a 1. непроницаем за слънцето; 2. неизбеляващ.

sunrays

- ['sлnreiz] n pl 1. слънчеви лъчи; 2. мед. ултравиолетови лъчи (за нaгревки); ~ treatment хелиотерапия.

sunrise

- ['sлnraiz] n изгрев слънце.

sunset

- ['sлnset] n 1. залез слънце; at ~ на залез (слънце); 2. прен. залез.

sunshade

- ['sлnsheid] n 1. слънчобран, чадър; 2. сенник, навес, тента.

sunshine

- ['sлnshain] n 1. слънчева светлина, слънце; in the ~ на слънце, на припек; 2. слънчево време; З. прен. радост, щастие; процъфтяване; топлина; бодрост.

sunshine roof

- ['sлnshainru:f] sun-roof.

sunspot

- ['sлnspot] n 1. астр. слънчево петно; 2. разг. слънчево кътче.

sunstroke

- ['sлnstrouk] n слънчев удар, слънчасване.

sunward

- ['sлnwъd] а обърнат/с лице към слънцето.

sunwards

- ['sлnwъdz] adv по посока на/към слънцето.

sunwise

- ['sлnwaiz] adv по посока на часовниковата стрелка.

sup

- [sлp] v (-pp-) поемам на малки глътки (супа, чай и пр.); сърбам; гълтам. [sлp] n (малка) глътка; сръбване; a ~ of tea малко/една глътка чай. [sлp] v вечерям; to ~ on/off bread and cheese вечерям с хляб и сирене; to ~ with Pluto умирам.

super

- ['sju:pъ] a 1. разг. от най-високо качество; чудесен, превъзходен; 2. изключително умен/храбър/добър и пр.; З. ~(-duper) sl. огромен; изключителен; великолепен; поразителен; 4. тьрг. екстра качество; 5. квадратен (за мерки). ['sju:pъ] разг. ськр. от superficial, superfine, supernumerary; supercargo, superfilm, superintendent, supervisor и др. ['sju:pъ] n разг. 1. театр., кино статист; 2. прен. човек, който е в повече/излишен; незначителен/нежелан човек. ['sju:pъ] n тьрг. тъкан/продукт от най-високо качество.

super-

- ['sju:pъ] pref свръх-, над-, най-.

superable

- ['sju:pъrъbl] а преодолим.

superabundance

- [,sju:pъrъ'bлndъns] n свръхизобилие; излишък.

superabundant

- [,sju:pъrъ'bлndъnt] а свръхизобилен; предостатъчен; излишен; ~ population свръхнаселение.

superadd

- [sju:pъr'aed] v прибавям, добавям, надбавям.

superannuate

- [,sju:pъr'aenjueit] v 1. уволнявам поради негодност/старост; пенсионирам по (пределна) възраст; 2. уч. изключвам/отстранявам поради надрастване на училищната възраст; З. прен. давам/ предавам в архивата.

superannuated

- [,sju:pъr'aenjueitid] а 1. остарял, престарял; 2. разг. изостанал отвремето си; старомоден.

superatomicbomb

- [sju:pъrъ'tomik'bom] superbomb.

superb

- [sju'pъ:b] а великолепен, величествен; изключителен, превъзходен; блестящ; разкошен; прекрасен.

superbomb

- ['sju:pъbom] n воен. водородна бомба.

supercargo

- [sju:pъ'ka:gou] n (pl -goes) мор. лице, отговарящо за продажбата и пр. на товара на търговски кораб.

supercharge

- ['sju:pъtsha:dj] v 1. претоварвам; пресилвам; 2. тех. пълня с компресор.

supercharger

- ['sju:pъtsha:djъ] n тех. компресор; уред, служещ за принудително пълнене.

superciliary

- [sju:pъ'siliъri] а анат. намиращ се на/около веждата, надочен.

supercilious

- [sju:pъ'siliъs] а презрителен, високомерен; надменен, горделив.

superconductivity

- [,sju:pъkondлk'tiviti] n физ. свръхпроводимост.

supercool

- ['sju:pъku:l] v преохлаждам (се) (за течности пр.).

superdominant

- ['sju:pъ'dominъnt] муз. submediant.

supereminent

- ['sju:pъ'reminъnt] а открояващ се с превъзходството си, изключителен.

supererogation

- ['sju:pъr,ero'geishъn] n престараване, пресилване.

superfatted

- [sju:pъ'faetid] a прекалено мазен (за сапyн).

superficial

- [sju:pъ'fishl] а 1. повърхностен, бегъл; 2. прен. несериозен, лекомислен, плитък, безсъдържателен, празен; привиден, външен; З. геол. алувиален, наносен; 4. квадратен (за мярка).

superficiality

- [sju:pъ,fishi'aeliti] n повърхностност, лекомислие.

superficies

- [sju:pъ'fishi:iz] n (pl без изменение) 1. повърхност, повърхнина; 2. външен вид, външност.

superfilm

- ['sju:pъfilm] n кино суперпродукция.

superfine

- ['sju:pъfain] а 1. извънредно фин/изтънчен; 2. съвсем/прекалено тънък; З. тьрг. от най-високо качество.

superfluity

- [sju:pъ'fluiti] n 1. изобилие, обилност; 2. излишък; З. обик. рl излишество; разточителство.

superfluous

- [sju:'pъ:fluъs] a 1. излишен, безполезен, ненужен; 2. предостатъчен, прекален; З. разточителен.

superheat

- [sju:pъ'hi:t] v тех. прегрявам (течност, пара).

superhet

- [sju:pъ'het] разг. superheterodyne.

superheterodyne

- [sju:pъ'hetъrъdain] n суперхетеродинен радиоприемник.

superhighway

- ['sju:pъhaiwei] n ам. магистрала за ускорен трафик.

superhuman

- [sju:pъ'hju:mъn] а свръхчовешки.

superimpose

- [sju:pъrim'pouz] v полагам върху, слагам отгоре; налагам.

superincumbent

- [sju:pъrin'kjumbъnt] a 1. лежащ/почиващ/ разположен отгоре/върху; 2. aм. окачен/висящ над.

superinduce

- [,sju:pъrin'dju:s] v 1. въвеждам допълнително, привнасям; 2. извиквам/предизвиквам допълнително.

superintend

- [sju:pъrin'tend] v надзиравам, наглеждам, контролирам; завеждам, управлявам.

superintendence

- [sju:pъrin'tendъns] n надзор, контрол; завеждане, управление.

superintendent

- [,sjupъrin'tendъnt] n 1. надзирател, надзорник, 2. директор, управител, завеждащ; З. старши полицейски офицер.

superior

- [sju:'piъriъ] а 1. по-горен, по-висш, старши (to); 2. по-добър, превъзхождащ, надминаващ (по качество, количество и пр.); изключителен, ненадминат; ~ numbers числено превъзходство; ~ strength сила, имаща превес; ~ in speed to the rest по-бърз от останалите; З. издигнат, стоящ (to над); недосегаем, недостижим (to); to be/rise ~ to не се поддавам на/ оставам глух за; преодолявам успешно; 4. надменен, високомерен, горд, горделив; 5. печ. напечатан/намиращ се над реда; 6. бот., зоол. горен, разположен над/върху; ~ wings надкрилници (у насекоми). [sju:'piъriъ] n 1. човек, по-горен по ранг/положение/способности и пр.; 2. началник, шеф, старши; З. игумен (и Father S.); игуменка (и Mother/Lady S.); 4. печ. знак над печатния ред.

superiority

- [sju:piъri'oriti] n превъзходство; преимущество (to над, пред); 2. старшинство.

superjet

- ['sju:pъdjet] n ам. свръхзвуков реактивен самолет.

superlative

- [sju:'pъ:lъtiv] I. 1. а превъзходен; превъзхождащ/ надминаващ всички; 2. ~ (degree) грaм. превъзходна степен; II. п преувеличение; суперлатив; to speak in ~s прeсилвам, преувeличавам.

superlunary

- [sju:pъ'lu:nъri] a 1. намиращ се отвъд луната; 2. небесен, неземен.

superman

- ['sju:pъmaen] n (pl -men) 1. свръхчовек; 2. рaзг. изключително умен/способен и пр. човек.

supermarket

- ['sju:pъma:kit] n голям магазин на самообслужване за хранителни стоки и домакински потреби, супермаркет, супер.

supernal

- [sju:'pъ:nъl] a поет. небесен, божествен, възвишен.

supernatural

- [sju:pъ'naetshъrъl] a свръхестествен.

supernumerary

- [sju:pъ'nju:mъrъri] l. а 1. излишен, ненужен, в повече; 2. извънреден, допълнителен, извънщатен; II. п 1. извънщатен/свръхщатен служител; 2. временен заместник; З. театр., кино фигурант, статист.

superphosphate

- [sju:pъ'fosfeit] n суперфосфат.

superpower

- ['sju:pъpauъ] n noл. една от най-мощните велики държави.

superprofit

- ['sju:pъprofit] n свръхпечалба.

supersaturate

- [sju:pъ'saetshureit] v пренасищам (разтвор).

superscription

- [,sju:pъ'skripshn] n надпис; адрес.

supersede

- [sju:pъ'si:d] v 1. замествам, заменям; заемам мястото на, измествам; gas has been ~d by electricity електричеството измести газта; to ~ unskilled workers by skilled подменям неквалифицирани работници с квалифицирани; 2. отстранявам от длъжност и пр.; З. отменям; преустановявам, суспендирам.

supersensible

- [sju:pъ'sensibl] а неуловим за сетивата; свръхестествен.

supersonic

- [sju:pъ'sonik] а свръхзвуков (за скорост).

superstition

- [sju:pъ'stishn] n суеверие.

superstitious

- [sju:pъ'stishъs] a суеверен.

superstructure

- [sju:pъ'strлktshъ] n 1. стр. надстройка; 2. стр. частта на постройка над основите; З. фил. надстройка; 4. стр. горно строене (на път); 5. надпалубни съоръжения.

supertanker

- ['sju:pъtae¤kъ] n огромен танкер.

supertax

- ['sju:pъtaeks] n прогресивно подоходен данък; допълнителен данък върху свръхпечалбите.

superterranean

- [,sju:pъtъ'reiniъn] а надземен, живеещ на повърхността на земята.

supervene

- [sju:pъ'vi:n] v идвам/настъпвам като последица/допълнение; следвам, последвам (on).

supervise

- ['sju:pъvaiz] v надзиравам, наглеждам; ръководя.

supervision

- [sju:pъ'vijn] n надзор, наблюдение; ръководство.

supervisor

- ['sju:pъvaizъ] n 1. надзирател, контрольор; 2. ам. училищен инспектор.

supervisory

- [,sju:pъ'vaizъri] а контролен, надзорен; ~ body контролен орган.

supine

- ['sju:pain] а 1. лежащ на гръб/възнак/проснат; 2. обърнат с дланта нагоре (за рька); З. бездеен; муден, ленив, мързелив; 4. ост. наклонен, полегат. ['sju:pain] n грам. супин.

supper

- ['sлpъ] n вечеря; the Last/Holy S. peл. Тайната вечеря; to sing for o.'s ~ плащам си за полученото, отплащам се.

supplant

- [sъ'pla:nt] v измествам, избутвам, изпъждам; вземам нечие място (особ. с хитрост).

supple

- [sлpl] a 1. мек, гъвкав, еластичен; 2. ловък, хитър, бързо приспособяващ се; З. податлив, отстъпчив; раболепен. [sлpl] v правя/ставам гъвкав и пр. (вж. supple1).

supple-jack

- ['sлpldjaek] n 1. бот. име на няколко увивни растения; 2. гъвкаво бастунче.

supplement

- ['sлplimъnt] n 1. допълнение; приложение, притурка (на вестник, списание и пр.); прибавка, добавка; 2. мат. допълнителен ъгъл. ['sлpliment] v прибавям; допълвам; притурям.

supplemental

- [sлpli'mentl] а 1. допълнителен, извънреден (за рейс и пр.); допълващ (to, of); ~ angle геом. допълващ ъгъл (до 180°); 2. добавъчен; ~ estimates допълнитeлно отпуснати бюджетни суми.

supplementary

- [sлpli'mentъri] а допълнителен, добавъчен; допълващ.

suppletion

- [sъ'pli:shn] n ез. допълване, суплетивизъм.

suppletive

- [sъ'pli:tiv] а ез. допълващ, суплетивен.

suppliant

- ['sлpliъnt] 1. а умоляващ, умолителен; 2. п смирен молител.

supplicant

- ['sлplikъnt] n молител.

supplicate

- ['sлplikeit] v моля, умолявам.

supplication

- [sлpli'keishn] n 1. смирена молитва; 2. молба, жалба.

supplicatory

- ['sлplikъtъri] а умолителен, умоляващ.

supplier

- [sъ'plaiъ] n снабдител (човек, фирма и пр.).

supply

- ['sлpli] adv гъвкаво, еластично и пр. (вж. supple1). [sъ'plai] v 1. снабдявам, запасявам (with с); 2. доставям (стоки и пр.); удовлетворявам (нужди); З. запълвам, попълвам; замествам; 4. давам, представям (доказателства и пр.); 5. тех. подавам (ток и пр.); захранвам, снабдявам. [sъ'plai] n 1. снабдяване, продоволствие; 2. наличност; запас, резерва; in short ~ в недостиг, недостатъчен, дефицитен; З. рl припаси, продоволствие (особ. за армия); food supplies хранителни припаси, съестни продукти; 4. рl средства, отпускани за издръжка; 5. тьрг. предлагане; ~ and demand търсене и предлагане; 6. тех. захранване, подаване; приток; ~ pressure ел. напрежение на мрежата; 7. временен заместник (особ. учител).

support

- [sъ'po:t] v 1. поддържам, подкрепям; подпирам; подпомагам; одобрявам; насърчавам; 2. търпя, понасям; издържам (тежест. натиск и пр.); З. издържам, давам издръжка на; обезпечавам; 4. потвърждавам; подкрепям (теория и пр.); 5. театр. играя второстепенна роля. [sъ'po:t] n 1. поддръжка, подкрепа; to speak in ~ of поддържам, подкрепям, защищавам; 2. материална издръжка; човек, издържащ семейство и пр.; without visible means of ~ юp. без средства за препитание; З. помощ, издръжка; ~ price минимална изкупна цена, гарантирана чрез държавни субсидии; 4. воен. артилерийска поддръжка; 5. опора; подпорка, подставка.

supporter

- [sъ'po:tъ] n поддръжник, защитник, привърженик.

supporting

- [sъ'po:ti¤] а 1. поддържащ; ~ point опорна точка; 2. театр., кино спомагателен; ~ actor изпълнител на второстепенна роля; ~ staff актьори от спомагателния състав; ~ programme допълнителни късометражни филми към главния филм; З. тех. носещ (за ос, конструкция).

suppose

- [sъ'pouz] v 1. предполагам, допускам, считам, мисля; I ~ he won't come, I don't ~ he will come предполагам, че той няма да дойде; what do you ~ he meant? какво мислиш, че той искаше да каже? 2. предполагам, изисквам (за теория, очакван резултат и пр.); that ~s a mechanism without flaws това предполага безпогрешен механизъм; З. представям си, въобразявам си; ~ a fire broke out представи си, че/ами ако избухне пожар; 4. imp като форма за предложение: ~ we went for a walk хайде да се поразходим, да бяхме се поразходили; ~ we try once again да опитаме още веднъж; 5. в pass: to be ~d to 1) иска се/изисква се/очаква се от мен да; a motorist is ~d to stop at a zebra crossing if pedestrians wish to cross шофьорът трябва да спре пред пешеходна пътека, ако пешеходци искат да пресичат; 2) предполага се/очаква се, че; strong coffee is ~d to keep one awake счита се, че силното кафе причинява безсъние; not to be ~d to 1) не се изисква/очаква от мен да; she is not ~d to do that every day тя не e длъжна да прави това всеки ден; 2) разг. не ми се разрешава/не бива/не трябва да; the office staff are not ~d to use that entrance не се разрешава на служителите да използуват този вход.

supposed

- [sъ'pouzd] а 1. предполагаем; мним; 2. предназначен; очакван.

supposedly

- [sъ'pouzidli] adv по общо мнение.

supposing

- [sъ'pouzi¤] cj ако, в случай че, при положение че.

supposition

- [sъpo'zishn] n предположение, хипотеза; on the ~ that при положение че, в очакване/очаквайки, че.

supposititious

- [sъpozi'tishъs] a 1. фалшив, подправен, лъжлив; незаконен; 2. предполагаем.

suppository

- [sъ'pozitъri] n мед. супозиторий; свещичка.

suppress

- [sъ'pres] v 1. потискам; потъпквам, потушавам; 2. тая; сдържам, сподавям (стон и пр.); З. спирам, забранявам (вестник); изземвам от печат, конфискувам (книга и пр.); 4. потулям, премълчавам.

suppression

- [sъ'preshn] n потискане, потъпкване и пр. (вж. suppress).

suppressor

- [sъ'presъ] n 1. потисник; 2. ел. стабилизатор.

suppurate

- ['sлpjuъreit] v мед. гноя, бера, забирам.

suppuration

- [sлpju'reishn] n гноене, загнояване.

supra

- ['sju:prъ] adv горе, по-горе (в текст, книга).

supranational

- [sju:prъ'naeshъnl] а надхвърлящ рамките на националните интереси.

suprarenal

- ['sju:рrъ'ri:nъl] а анат. надбъбречен.

supremacist

- [sju'premъsist] n привърженик на расистката теория за превъзходството на бялата раса.

supremacy

- [sju:'premъsi] n 1. върховна власт; господство; 2. превъзходство, първенство, надмощие; Act of S. ист. закон за върховната власт на английския крал над църквата.

supreme

- [sju:'pri:m] a 1. най-висш, върховен; S. Court Върховен съд; the S. (Being) бог; to make the ~ sacrifice жертвувам живота си; to reign ~ властвувам неограничено/като абсолютен господар; 2. най-висок; найголям; най-важен; краен; at the ~ moment в последния/критичния момент; ~ end/good върховно/висше благо; the ~ hour последният/смъртният час. [sju:'pri:m] n ястие, сервирано с гъст сметанов сос.

supremely

- [sju:'pri:mli] adv във висша степен, извънредно, безпределно.

sura

- ['su:rъ] n сура (глава от корана).

surah

- ['sju:ъrъ] n тънка копринена материя за шалчета и вратовръзки.

surcease

- [sъ:'si:s] n поет. прекратяване, спиране; край. [sъ:'si:s] v спирам, прекратявам (се).

surcharge

- ['sъ:tsha:dj] n 1. претоварване, допълнителен товар, свръхнатоварване; 2. допълнителна такса, доплащане (за писмо и пр.); З. глоба; 4. преразход, свръхсметни разноски; 5. печат (вьрху марка); 6. ел. презареждане. ['sъ:tsha:dj] v 1. претоварвам; 2. глобявам; З. изисквам преразходени суми, начитам; 4. надпечатвам (марка) с по-голяма стойност; 5. ел. презареждам.

surcingle

- ['so:si¤gl] n подпруга, подпружен ремък, колан (на кон).

surcoat

- ['sъ:kout] n ист. 1. туника, носена върху броня; 2. къса горна дреха.

surd

- [sъ:d] I. a 1. мат. ирационален; 2. фон. беззвучен, тъмен, глух; II. п 1. мат. ирационално число; 2. фон. беззвучна съгласна.

sure

- [shuъ] а 1. сигурен, уверен, убеден; to be/feel ~ of/about s.th. сигурен съм за/убеден съм в нещо, не се съмнявам за/в нещо; I am ~ I didn't mean to hurt you аз наистина/съвсем не исках да те оскърбя; to be ~ of o.s. имам вяра/уверен съм в себе си; to make ~ (that) проверявам/убеждавам се/уверявам се, чe; 2. верен, надежден; доверен; несъмнен, безспорен, положителен; сигурен, изпитан; to be ~ разбира се, естествено; be ~ to, разг. be ~ and непременно/не забравяй/не пропускай да; to have it for ~ знам с положителност; ~ thing! разг. положително! всякак! well, to be ~! well, I'm ~! учудване (я) виж ти! she made ~ he would come back тя беше сигурна, че той ще се върне. ['sъ:tsha:dj] adv 1. сигурно, несъмнено, без съмнение; ~ enough наистина, действително; разбира се; as ~ as eggs is eggs sl. съвсем вярно/сигурно, като две и две четири; 2. ам. наистина, разбира се, безусловно; you ~ said it добре го каза. ['sъ:tsha:dj] int разбира се; естествено; всякак.

sure-fire

- ['shuъfaiъ] а ам. разг. безпогрешен, верен; сполучлив (за рецепта и пр.).

sure-footed

- ['shuъfutid] а устойчив, здрав; непогрешим; уверен.

surely

- ['shuъli] adv 1. сигурно, устойчиво; безопасно; 2. вярно; сигурно, положително; непременно; несъмнено; З. уверено; 4. наистина.

surety

- ['shuъti] n 1. ост. сигурност, увереност; of a ~ навярно, несьмнено; 2. залог, гаранция; поръчител, гарант; поръчителство, гаранция; to stand ~ for поръчителствувам за, ставам гарант на някого.

surf

- [sъ:f] n 1. шум/плясък на разбиващи се вълни; 2. морска пяна.

surface

- ['sъ:fis] n 1. повърхност; геол. земна повърхност; to rise/come to the ~ прен. появявам се, изплувам; to work under the ~ работя под земята; 2. външност, външен вид; on the ~ of it погледнато отвън, на пръв поглед; to took only at the ~ of things гледам на нещата само от външната им страна; З. тех. плоскост, повърхност; heating ~ нагревателна площ; 4. attr 1) повърхностен, бегъл; външен (за впечатления и пр.); ~ politeness привидна учтивоcт; 2) тех. плоскост; ~ tension ел. повърхностно напрежение; З) сухопътен; морски; извършващ се на повърхността; ~ mail обикновена (не въздушна) поща.

surfeit

- ['sъ:fit] n 1. излишество; прекаленост; 2. втръсване, преситеност, пресищане. ['sъ:fit] v натъпквам се, пресищам се; преяждам (on).

surfing

- ['sъ:fi¤] n cn. сърфинг.

surge

- [sъ:dj] v надигам се, издигам се; вълнувам се, бушувам; нахлувам; the current ~s ел. има пренапрежение на тока. [sъ:dj] n 1. голяма вълна; 2. вълнение, вълни; нахлуване, прииждане; прен. изблик, устрем; бушуване; З. поет. море.

surgeon

- ['sъ:djъn] n 1. хирург; ~ dentist зъболекар хирург; 2. военен/морски лекар.

surgery

- ['sъ:djъri] n 1. хирургия; 2. кабинет/приемна на лекар/зъболекар; ~ hours приемни/консултационни часове на лекар; З. разг. място, където депутат изслушва своите избиратели; 4. разг. юридическа консултация, адвокатска кантора.

surgical

- ['sъ:djikъl] а хирургически; ~ bag санитарна чанта; ~ spirit медицински спирт; ~ boot мед. висока обувка за деформиран крак.

surly

- ['sъ:li] а груб, невъзпитан; навъсен, нацупен, кисел.

surmise

- [sъ'maiz] n предположение, догадка. [sъ'maiz] v изказвам предположение, правя догадки; подозирам; I ~d that much така и предполагах, подозирах такова нещо.

surmount

- [sъ'maunt] v 1. преодолявам, превъзмогвам; 2. прехвърлям, преминавам; З. издигам се/стърча над; 4. обик. в рр покривам, увенчавам (with с); peaks ~ ~ed with snow снежни планински върхове.

surmullet

- [sъ'mлlit] n зоол. барбун (риба) (Mullus barbatus).

surname

- ['sъ:neim] n 1. прякор, прозвище; 2. презиме, фамилно име. ['sъ:neim] v измислям/давам прякор/прозвище на; наричам/зова по презиме/прякор.

surpass

- [sъ'pa:s] v 1. надвишавам, превишавам; надминавам, надхвърлям; 2. превъзхождам.

surpassing

- [sъ'pa:si¤] а превъзхождащ; ненадминат, изключителен; she was of ~ beauty тя беше невиждана хубавица.

surplice

- ['sъ:plis] n цьрк. стихар (широка бяла врьхна дреха).

surplus

- ['sъ:plъs] n излишък, остатък; тьрг. активно салдо. ['sъ:plъs] a 1. излишен, в повече; 2. добавъчен, принаден; ~ value пол. ик. принадена стойност.

surplusage

- ['sъ:plъsidj] n 1. излишък; 2. юр. несъществени твърдения.

surprisal

- [sъ'praizl] n изненада, почуда.

surprise

- [sъ'praiz] n 1. изненада, учудване; сюрприз; удивление, слисване, почуда; by ~ внезапно, изненадващо, ненадейно; (much) to my ~ за моя (голяма) изненада/удивление; to take by ~ изненадвам, сварвам неподготвен; to give s.o. the ~ of his life смайвам/слисвам/трясвам някого; З. изненадващо нападение/атака; 4. attr неочакван, ненадеен, изненадващ, внезапен; ~ effect резултат, дължащ се на изненадващо действие/внезапност; ~ visit посещение без предупреждение/уговорка. [sъ'praiz] v 1. изненадвам, учудвам; сюрпризирам; удивлявам; I am ~d at you ти ме учудваш/скандализираш; не очаквах това от теб; I shouldn't be ~ d if никак няма да се изненадам, ако; 2. сварвам (някого) неподготвен; появявам се неочаквано; нападам внезапно; връхлитам върху; I ~d him in the act хванах го на местопрестъплението; to ~ s.o. into doing s.th. принуждавам някого (чрез изненадващо действие, вьпрос и пр.) да направи нещо.

surprisedly

- [sъ'praizidli] adv учудено, смаяно.

surprising

- [sъ'praizi¤] a 1. неочакван, ненадеен; изненадващ; внезапен; 2. удивителен; изумителен.

surprisingly

- [sъ'praizi¤li] adv учудващо, изненадващо.

surrealism

- [sъ:'riъlizm] n изк. сюрреализъм.

surrebutter

- [sъ:ri'bлtъ] n юр. отговор на ищеца на възражението на ответника.

surrender

- [sъ'rendъ] v 1. предавам се, капитулирам; to ~ o.s. to the police предавам се на полицията; 2. отказвам се от, изоставям; to ~ hope загубвам всяка надежда; to ~ o.'s bail явявам се в съда в определения срок (за пуснат под гаранция обивиняем); З. отстъпвам/отказвам се от; to ~ a right отказвам се от правото си (to в полза на); 4. често refl отстъпвам; отдавам се, предавам се (на чувство, влияние и пр.) (to). [sъ'rendъ] n 1. предаване, капитулация; 2. отказ (от); отстъпване, предаване (на); ~ value сума, която се връща на застрахованото лице, когато то прекрати застраховката си.

surreptitious

- [sлrep'tishъs] а таен, потаен; подмолен, нелегален; ~ look скришен поглед (изпод вежди); by ~ methods потайно.

surreptitiously

- [sъrep'tishъsli] adv тайничко, скришом, крадешком.

surrey

- ['sлri] n ам. лека двуместна каляска.

surrogate

- ['sлrъgeit] n 1. заместник; цьрк. епископски наместник; 2. ам. съдия по наследствени дела; З. заместител, сурогат.

surround

- [sъ'raund] v обграждам, заобикалям, обкръжавам; обсаждам.

surroundings

- [sъ'raundi¤z] n pl 1. околности; 2. среда, обкръжение; околна обстановка.

surtax

- ['sъ:taeks] n допълнителен данък; добавъчен налог. ['sъ:taeks] v облагам с допълнителен данък/налог.

surtout

- [sъ:'tu:] n сюртук.

surveillance

- [sъ:'veilъns] n надзор, наблюдение; under ~ под наблюдение (обик. полицейско).

survey

- [sъ'vei] v 1. правя общ преглед/обзор на (сьбития, положение и пр.); 2. оглеждам, изследвам; инспектирам; З. проучвам, обследвам; 4. измервам, размервам (земни участьци), правя земемерна снимка на. ['sъ:vei] n 1. общ преглед, обзор; 2. изследване, инспекция; З. отчет за направено проучване; 4. земемерско измерване/снимка/план; 5. топографски институт; 6. ам. данъчен участък.

surveyor

- [sъ'veiъ] n 1. инспектор, контрольор; 2. земемер; топограф.

survival

- [sъ'vaivъl] n 1. преживяване, надживяване, оцеляване; the ~ of the fittest биол. естествен подбор; 2. оцелял предмет/човек; останка; З. отживелица.

survive

- [sъ'vaiv] v 1. живея по-дълго от, преживявам, надживявам; 2. оцелявам, оставам жив; запазвам се, съхранявам се.

survivor

- [sъ'vaivъ] n 1. останал жив/оцелял човек; there are no ~s никой не се е спасил, всички са загинали (при катастрофа и пр.); 2. оцелял/съхранил се предмет и пр.

sus

- [sлs] v (-ss-) sl. подозирам; to ~ out издирвам, разузнавам. [sлs] n sl. подозрение.

susceptibility

- [sъsepti'biliti] n 1. податливост; възприемчивост; ~ to a disease предразположение към болеcт/ заболяване; 2. чувствителност; впечатлителност; З. обидчивост, докачливост; 4. рl болно/уязвимо/ чувствително място (и прен.).

susceptible

- [sъ'septibl] а 1. впечатлителен, възприемчив; 2. податлив, чувствителен (to към); З. докачлив, обидчив; 4. допускащ, позволяващ; поддаващ се (to, of на); 5. влюбчив.

susceptive

- [sъ'septiv] а впечатлителен; чувствителен; възприемчив.

suspect

- [sъ'spekt] v 1. подозирам; съмнявам се/усъмнявам се в; 2. мисля, предполагам, допускам. ['sлspekt] n заподозряно лице; подозрителен човек. ['sлspekt] а подозрителен, съмнителен, заподозрян.

suspend

- [sъ'spend] v 1. окачвам, провесвам, обесвам; 2. спирам, прекратявам, преустановявам; to ~ judgement отлагам произнасянето на присъда; to ~ o.'s judgement въздържам се от изказване на мнение/вземане на решение; to ~ payment прeкратявам плащанията; обявявам се за неплатежоспособен; З. отстранявам временно от длъжност, игра и пр.; 4. оставям висящ, държа нерешен; отлагам/отсрочвам временно; 5. хим. суспендирам; 6. ост. правя зависим.

suspended

- [sъs'pendid] а 1. пуснат надолу да виси, окачен, провесен; 2. прекратен, преустановен; ~ animation летаргия; безсъзнание; прен. висящо/нерешено положение; ~ sentence юр. условна присъда.

suspenders

- [sъs'pendъz] n pl 1. жартиери; ~ belt колан за жартиери; 2. презрамки, тиранти.

suspense

- [sъs'pens] n напрежение, напрегнатост, безпокойство; неизвестност, несигурност; очакване; in ~ висящ, нерешен; to keep/hold s.o.in ~ държа някого в напрегнато очакване/неизвестност.

suspension

- [sъs'penshn] n 1. окачване, провесване; 2. временно отстраняване от длъжност/лишаване от права и пр.; З. прекратяване, преустановяване, прекъсване; суспендиране; ~ of arms воен. кратко/временно примирие; 4. хим. суспенсия.

suspension bridge

- [sъs'penshn,bridj] n висящ мост.

suspensive

- [sъs'pensiv] a 1. временно прекратяващ/преустанoвяващ; 2. неизвестен, несигурен; нерешителен; З. държащ в напрежение.

suspensory

- [sъs'pensъri] а 1. поддържащ; 2. провесващ; З. задържащ, забавящ; закъснителен. [sъs'pensъri] n презрамка, превръзка, бандаж; суспензорий.

suspicion

- [sъs'pishn] n 1. подозрение, съмнение; on ~ по подозрение; under ~ заподозрян, под подозрение; above ~ извън всяко съмнение; to cast ~ on s.o.'s good faith поставям под съмнение честността на някого; 2. разг. съвсем мъничко количество; прен. лека следа, нотка; just a ~ of vanilla совсем мъничко ванилия; a ~ of a smile едва доловима усмивка; a ~ of irony лека нотка на ирония.

suspicious

- [sъs'pishъs] a 1. подозрителен, съмнителен; 2. подозрителен, мнителен, недоверчив; to be/feel ~ of подозирам; скептичен съм относно, нямам вяра в.

suspiciously

- [sъs'pishъsli] adv подозрително, съмнително; с подозрение; it looks to me ~ like measles много ми прилича на морбили.

suspiciousness

- [sъs'pishъsnis] n подозрителност, недоверие, съмнение.

suspire

- [sъs'paiъ] v поет. въздъхвам.

sustain

- [sъs'tein] v 1. поддържам, подпирам; подкрепям; 2. понасям, претърпявам (поражение, загуби и пр.); З. издържам, изтърпявам; устоявам (нa натиск и пр.); ~ed efforts продължително усилие; 4. юр. подкрепям; потвърждавим, оставям в сила; решавам в полза на; the court ~ed his claim съдът уважи иска му; evidence to ~ an assertion доказателство в подкрепа на твърдение; 5. воен. издържам, изхранвам (войска).

sustained

- [sъs'teind] a 1. продължителен; непрекъснат, постоянен; 2. физ. незатихващ, незаглъхващ (за вьлни).

sustaining

- [sъs'teini¤] а 1. подпиращ, подкрепящ; ~ power издържливост, якост; ~ programme рад., телев. самостоятелна/необвързана с търговски организации програма; 2. подкрепящ, подсилващ; ~ food калорична храна; З. потвърждаващ, доказващ.

sustenance

- ['sлstinъns] n 1. поддържане, поддръжка; 2. препитание; З. хранителност, питателност; 4. хранене; прехрана; 5. храна (и прен.).

sustentation

- [sъsten'teishn] n 1. поддръжка, издръжка; 2. подхранване; подкрепяне, подкрепа; З. средства за съществуване; 4. съхраняване.

susurration

- [sju:sъ'reishn] n книж. шепот; ромолене, ромон.

sutler

- ['sлtlъ] n ист. съпровождащ войската лавкаджия.

suttee

- [sъ'ti:] n англоинд. ист. обичай да се изгаря вдовицата заедно струпа на мъжа и.

suture

- ['su:tshъ] n 1. анат., бот. шев; 2. мед. съшиване, зашиване, шев; З. мед. конец за зашиване на рана. ['su:tshъ] v мед. зашивам (рана).

suzerain

- ['sju:zъrein] n 1. ист. феодален владетел, сюзерен; 2. сюзеренна държава.

suzerainty

- ['sju:zъreinti] n сюзеренни права; сюзеренна власт.

svelt

- [svelt] a строен, гъвкав, изящен, грациозен (обик. за жена).

swab

- [swob] n 1. (подо)миячка с дръжка; 2. тампон, фитил; З. мед. секрет/проба/натривка, взета с марля, памуче и пр.; 4. sl. пипкав/тромав/мърляв човек; 5. ам. sl. моряк. [swob] v (-bb-) 1. чистя/мия с подомиячка; 2. поливам/ събирам (води) от под и пр.; З. мед. поставям лекарство и пр. с тампон.

swaddle

- [swodl] v 1. повивам, увивам (бебе) в повои/пелени; 2. прен. възпирам; ограничавам свободата (на действията и мисьлта).

swaddling clothes

- ['swodli¤klouz] n pl 1. пелени, повои; 2. прен. ограничение на свободата (на мисьлта и действията); still in ~ все още несамостоятелен, устата му още на мляко мирише.

swag

- [swaeg] n 1. гирлянда; фестон; драперия; 2. плячка, плячкосване, грабеж; З. австрал. торба, вързоп, бохча (на миньоp и пр.); 4. рушвет; пари, получени от гешефти; 5. голямо количество. [swaeg] v 1. полюлявам се; вися; 2. драпирам (завеса и пр.).

swage

- [sweidj] n щамповъчен чук; ковашка щампа; пуансон. [sweidj] v щампосвам на горещо.

swagger

- ['swaegъ] v 1. ходя важно/наперено/самодоволно; перча се, големея се; 2. хваля се; З. държа се арогантно. ['swaegъ] n 1. наперена походка; 2. перчене, самомнителност, прекалена самоувереност; З. хвалене, самохвалство. ['swaegъ] а разг. моден, елегантен, шик (за облекло, общество и пр.).

swagger-cane

- ['swaegъkein] n къс бастун (офицерски, войнишки).

swagger-coat

- ['swaegъkout] n дамско широко палто.

swagman

- ['swaegmъn] n 1. скитник; 2. странствуващ работник.

swain

- [swein] n поет. 1. момък, ерген; любим; 2. шег. либе, севда.

swallow

- ['swolou] v 1. гълтам, глътвам; преглътвам; 2. поглъщам (и прен.) (обик. с up); З. прен. преглъщам (обида и пр.); to ~ o.'s pride унижавам се; сдържам, сподавям сълзите, гнева си и пр.; 4. лековерно приемам/гьлтам, лесно се хващам на въдицата; to ~ o.'s words вземам си думите назад, извинявам се за нещо казано. ['swolou] n 1. глътка; at one ~ на една глътка, наведнъж; на един дъх; 2. анат. гърло; З. гълтане; глътка; 4. swallow-hole. ['swolou] n лястовица; one ~ does not make a summer една лястовица пролет не прави.

swallow-dive

- ['swoloudaiv] n сn. скок във вода "лястовица".

swallow-hole

- ['swolouhoul] n геoл. подземна река; понор.

swallow-tail

- ['swolouteil] n 1. раздвоена опашка; 2. разг. фрак; З. вид пеперуда (Papilio).

swallow-tailed

- ['swolouteild] а с раздвоена опашка/край; ~ coat фрак.

swam

- [] вж. swim.

swami

- ['swa:mi] n 1. индуски идол; 2. обръщение към брамин; З. мистик; йога.

swamp

- [swomp] n тресавище; мочурище, блато. [swomp] v 1. заливам, наводнявам; 2. повличам, поглъщам, потопявам (и прен.); З. прен. отрупвам, затрупвам, обсипвам (с вьпроси, порьчки, писма и пр.); to be ~ed with work затънал съм в работа.

swampy

- ['swompi] а блатист; мочурлив.

swan

- [swon] n 1. лебед, black ~ прен. странно явление, голяма рядкост: 2. астр. лебед (сьзвездие); З. поет. поет, бард; the S. of Avon Шекспир. [swon] v (-nn-) 1. разхождам се; нося се плавно; 2. шляя се (around).

swan-dive

- ['swondaiv] swallow-dive.

swan-flower

- ['swonflauъ] n вид тропическа орхидея.

swan-herd

- ['swonhъ:d] n човек, който отглежда и се грижи за лебеди.

swan-maiden

- ['swonmeidn] n девойка от приказките, която може да се превръща в лебед.

swan-neck

- ['swonnek] n 1. лебедова шия; 2. предмет с форма на лебедова шия.

swan-shot

- ['swonshot] п едри сачми.

swan-skin

- ['swonskin] n мек вълнен плат, каша.

swan-song

- ['swonso¤]] n прен. последна проява на поет/музикант/артист и пр., лебедова песен.

swank

- [swae¤k] v рaзг. перя се, перча се, фукам се, надувам се. [swae¤k] n перчене, пъчене, надуване, фукня.

swanky

- ['swaenki] a рaзг. 1. самомнителен, наперен; 2. биещ на очи; моден, елегантен, шик; З. скъп; ефектен; претенциозен.

swanlike

- ['swonlaik] a подобен на лебед; изящен, грациозен.

swannery

- ['swonъri] n развъдник за лебеди.

swansdown

- ['swonzdaun] n 1. лебедов пух; 2. мек пухкав памучен плат.

swap

- [swop] v (-pp-) 1. разменам, правя замяна; сменям; 2. разменям си (удари, закачки и пр.); never ~ horses while crossing the stream не прави промени по време на криза. [swop] n разг. размяна, замяна, смяна; трампа; сделка.

swaraj

- [swъ'ra:dj] n инд. ucт. (движение за) самоуправление на Индия.

sward

- [swo:d] n книж. 1. тревна площ, морава; 2. чим; З. торф.

sware

- [] вж. swear.

swarf

- [swo:f] n стружка, стърготина.

swarm

- [swo:m] n 1. рояк (пчели и пр.); 2. маса, множество; рояк, рой, тълпа; in ~s на тълпи. [swo:m] v 1. роя се (за пчели); 2. трупам се, тълпя се; З. намирам се в изобилие; гъмжа (with от). [swo:m] v катеря се (по вьже, стьлб и пр.) (и с up).

swarm-cell

- ['swo:msel] n биол. зооспора.

swart

- [swo:t] a 1. ост. swarthy; 2. aм. зловреден, гибелен; зъл.

swarthy

- ['swo:i] а мургав, смугъл.

swash

- [swosh] v 1. плискам се, пляскам (за вода и пр.); 2. перча се. [swosh] n плискане, плясък, (шум на) разбиващи се вълни.

swashbuckler

- ['swoshbлklъ] n 1. надут самохвалко; дързък авантюрист; 2. приключенски роман.

swashbuckling

- ['swoshbлkli¤] а 1. самомнителен; 2. безразсъдно авантюристичен; бандитски.

swastika

- ['swostikъ] n пречупен кръст, свастика.

swat

- [swot] v (-tt-) sl. 1. удрям силно; 2. убивам/смачквам със силен удар (муха и пр.). [swot] n приспособление за убиване на мухи.

swath

- [swo:] n откос (при косене); ивица между два откоса.

swathe

- [swei] v 1. обвивам/увивам в (топли дрехи); 2. бинтовам. [swei] n бинт. [swei] swath.

sway

- [swei] v 1. люлея (се), люшкам (се), полюшквам (се); олюлявам се, полюлявам се; 2. прен. люшкам се, колебая се; З. прен. клоня, наклонявам се; 4. имам власт над, влияя/въздействувам на; he is not to he ~ed той e непоколебим, не може да му се влияе/въздействува; 5. поет. владея, господствувам над; въртя (сабя и пр.); държа (скиптьр и пр.); царувам. [swei] n 1. люлеене, люшкане (и прен.); олюляване, полюляване; 2. влияние; владичество, власт; to have/hold/bear ~ over имам власт/господствувам над, владея.

sway-backed

- ['sweibaekt] а с ненормално хлътнал гръб, с изкривен навътре гръбнак (особ. за кон).

swear

- [swЁъ] v (swore [swo:] , ост. sware [swЁъ]; sworn [swo:n]) 1. кълна се, заклевам се; to ~ on the Bible/on o.'s soul and conscience кълна се в Библията/в душата и съвестта си; to ~ allegiance кълна се във вярност; to ~ a charge/an accusation обвинявам (някого) под клетва; to ~ revenge заклевам се, че ще отмъстя; I could have sworn that... бях съвършeно сигурен, че... 2. заклевам (някого) карам (някого) да се закълне; to ~ s.o. to secrecy заклевам някого да пази тайна; З. заявявам/декларирам под клетва; to ~ treason against s.o. заявявам под клетва, че някой е извършил предателство; to ~ the peace against s.o. заявявам под клетва, че някой иска да ми нанесе телесна повреда; 4. ругая, псувам; 5. фуча, съcкам (зa котка); swear at 1) ругая, хокам; псувам; проклинам, кълна; 2) не си подхождаме/схождаме (за цветове и пр.); swear by 1) кълна се/заклевам се в; 2) разг. имам пълна вяра/кълна се в (някого, нещо); swear in заклевам, карам да се закълне (свидетел и пр.); to be sworn in полагам клетва при встъпване в длъжност; swear off обещавам тържествено/заклевам се/заричам се да се откажа от; I've sworn off smoking зарекох се да не пуша вече; swear out получавам пълномощие за арестуване и пр. чрез обвинение, направено под клетва; swear to заявявам тържествено/заклевам се, че (нещо е така); I think I've met him but I couldn't ~ to it струва ми се, че съм го срещал, но не съм съвсем сигурен/не бих могъл да се закълна. [swЁъ] n рaзг. ругатня; псувня; богохулство.

swear-word

- ['swЁъwъ:d] n рaзг. псувня, ругатня.

sweat

- [swet] n 1. пот; изпотяване, запотяване; by the ~ of o.'s brow с труд, с пот на чело; a cold ~ студени капки пот, студена пот; to break into a ~ избива ме пот; in a cold ~, all of a ~ разг. облян в пот (от тревога, уплаха и пр.); 2. изпотяване, избила влага (по стена и пр.); З. разг. тежък труд, черна работа; a lot of ~ went into that job много пот се проля по тази работа; 4. състояние на нетърпение, тревога, уплаха и пр.; 5. ферментация (на листа на чай, тютюн и пр.); an old ~ воен. sl. ветеран; no ~ без (особено) затруднение. [swet] v 1. потя се, изпотявам се (и прен.); 2. запотявам се, овлажнявам се (за стькло, стена и пр.); отделям влага; З. причинявам изпотяване, карам да се изпоти (и прен.); to ~ it out изтърпявам/издържам докрай; he shall ~ for it той ще се разкайва/ще плати скъпо за това; 4. експлоатирам жестоко; 5. работя непосилно, трепя се; 6. подлагам на ферментация (листа на чай, тютюн и пр.); 7. тех. заварявам, запоявам; sweat out 1) избавям се/отървавам се от (тльстини, простуди и пр.) чрез изпотяване; 2) очаквам с вълнение/нетърпение.

sweat pants

- ['swetpaents] n сп. клин.

sweat suit

- ['swetsju:t] n спортен екип (клин и анцуг).

sweat-band

- ['swetbaend] n кожена и пр. лента за попиване на потта (в шапка и пр.).

sweat-duct

- ['swetdлkt] n aнат. потно каналче.

sweat-shop

- ['swetshop] n фабрика/цех, където работят зле платени работници при крайно нехигиенични условия.

sweated

- ['swetid] а 1. зле платен, жестоко експлоатиран (за работник); 2. изработен от зле платени работници (за продукт).

sweater

- ['swetъ] n 1. човек, който обилно се поти; 2. експлоататор, кожодер; З. дебел топъл пуловер, особ. спортен; ~ girl разг. момиче с добре оформен бюст.

sweater-gland

- ['swetъglaend] n анат. потна жлеза.

sweating

- ['sweti¤] а 1. изпотен, потен; 2. тежък и зле платен (за труд); З. експлоатиращ жестоко работниците си; експлоататорски. ['sweti¤] n 1. потене, изпотяване; 2. запотяване, овлажняване; З. тех. заваряване, запойка; 4. aм. изтезаване, измъчване (нa затворник).

sweating-bath

- ['sweti¤ba:Ґ] n гореща/турска баня, хамам.

sweating-room

- ['sweti¤rum] n 1. потилня в турска баня; 2. помещение за сушене на сирене.

sweaty

- ['sweti] а 1. потен; запотен, изпотен; 2. причиняващ изпотяване; З. подобен на пот.

swede

- [swi:d] n 1. швед; 2. вид шведска ряпа.

swedish

- ['swi:dish] 1. а шведски; 2. п шведски език.

sweep

- [swi:p] v (swept [swept]) 1. нося се, понасям се; преминавам бързо, профучавам (past, along, down и пр.); 2. движа се тържествено/величествено/плавно; З. влача се по земята (за дреха); 4. простирам се, извивам се; the coast line ~s away to the east бреговата линия се вие далеч на изток; 5. мета, измитам, помитам (и прен.); to ~ the board обирам всичко (при хазарт); спечeлвам всички награди/отличия (при сьстезания); 6. нахвърлям се върху, връхлитам; преминавам през; опустошавам, унищожавам, помитам; to ~ the seas of o.'s enemies очиствам моретата от неприятелски кораби; 7. докосвам леко с ръка/пръсти; 8. прекосявам във всички посоки, кръстосвам; 9. претърсвам; разглеждам с телескоп и пр.; хвърлям бърз поглед, обхващам с поглед; 10. обстрелвам с артилерия; имам в обсега си; 11. спечелвам с голямо болшинство; увличам; повличам; запленявам, довеждам до възторг (публика и пр.) (и с away); to ~ a costituancy спечелвам с голямо мнозинство в избирателен район; to ~ s.o. off his feet увличам някого; докарвам някого в луд възторг; 12. чистя, прочиствам (канал, дьно на река и пр.); 13.прокарвам (крива и пр.); 14. карам (лодка) с дълги тежки гребла; to ~ under the carpet потулвам, скривам; sweep along 1) нося, влека със себе си (за течение и пр.); 2) увличам (публика и пр.); З) понасям се (с тьлпа, поток и пр.); sweep aside прен. отминавам/отхвърлям с пренебрежение; sweep away 1 ) измитам (сняг и пр.); отстранявам, отнасям, помитам: 2) унищожавам напълно; ликвидирам бързо; З) изчезвам, изгубвам се (за звук и пр.); sweep by 1) отминавам бързо, профучавам; 2) минавам тържествено; sweep down 1) влека, отнасям със себе си; 2) връхлетявам върху; З) спускам се леко (за хьлм и пр.); sweep in 1) прониквам, нахлувам вътре (за вятьр и пр.); 2) влизам тържествено; З) идвам на власт/избран съм с голямо мнозинство (и to ~ into power); sweep off 1) грабвам, помитам, отнасям (за буря, епидемия и пр.); 2) свалям с широк замах (шапки и пр.); sweep on движа се/нося се неотклонно напред; sweep out 1) измитам, помитам (стая и пр.); 2) излизам тържествено/гордо; sweep past sweep by; sweep up 1) мета, помитам, смитам; 2) бърша, избърсвам (прах); З) политам нагоре, излитам (за птица, самолет); 4) извивам и свършвам. [swi:p] n 1. метене, помитане, измитане; едно замахване с метла/четка/сабя и пр.; to give the room a good ~ (-out/-up) измитам хубаво стаята; to make a clean ~ of 1) отървавам се от (стари, ненужни, негодни неща, хора); 2) освобождавам се от, ликвидирам с (предразсьдьците си и пр.); З) печеля, обирам (всички награди и пр.); the thieves made a clean ~ крадците обраха всичко; 2. коминочистач; З. sl. груб/невъзпитан/противен човек, мръсен тип; 4. непрестанно/не удържимо движение напред, прииждане; течениe, the onward ~ of civilization непрестанният възход на цивилизацията; 5. замах, размах, широко движение (с метла, четка, сьрп и пр.); 6. обхват, обсег (и на артилерия и пр.); within/beyond the ~ of в/извън обсега на; 7. сп. обиране/спечелване на всички награди и пр.; 8. извивка, завой, крива; 9. пространство, шир, протежение; a ~ of mountain country обширна планинска местност; a ~ of grass затревена/тревиста местност/площ; 10. геранило, кобилица, пост; 11. крило на вятърна мелница; 12. дълго тежко корабно гребло; 13. ав. отнасяне (от вятьра); 14. тех. шаблон (при стругуване); 15. разг. sweepstake(s).

sweep-net

- ['swi:pnet] n 1. голяма рибарска мрежа, сертме; 2. мрежа за ловене на насекоми.

sweeper

- ['swi:pъ] n 1. автоматична метачка с четки (за килими, улици и пр.); 2. уличен метач; З. прислужник, чистач (в Индия).

sweeping

- ['swi:pi¤] а 1. бърз, стремителен, буен (за поток и пр.); 2. широк, разстлан (за равнина и пр.); a ~ curtsey дълбок реверанс; З. прен. широк, с голям обхват; ~ reforms радикални/всеобхватни реформи; a ~ victory пълна/съкрушителна победа; a ~ statement крайно/необосновано твърдение; ~ reductions тьрг. голямо намаление на цените на всички стоки; 4. безразборен. ['swi:pi¤] n 1. метене, помитане; 2. рl смет; прен. измет.

sweepingly

- ['swi:pi¤li] adv 1. бързо, стремително, буйно; 2. безразборно.

sweepstake

- ['swi:psteik] n и рl лотарийно залагане, тотализатор.

sweet

- [swi:t] а 1. сладък; приятен, вкусен; to have a ~ tooth обичам да си похапвам сладки неща; 2. преceн, свеж, чист (за вода, вьздух и пр.); ~ water хубава/ пивка вода; is the butter/milk ~? прясно ли е маслото/млякото? (не е ли гранясало, прокиснало); З. благоуханен, ароматен; the air is ~ with thyme въздухът ухае на мащерка; the rose smells ~ розата има сладък мирис; 4. сладък, звучен, мелодичен; 5. мил, приветлив; прелестен, очарователен; благ, ласкав, нежен (за характер и пр.); to be ~ on рaзг. обичам много, влюбен съм в, много ми харесва; that's very ~ of you много мило от твоя страна; at o.'s own ~ will когато/както аз искам/намеря за добре; ~ one sl. силен удар с юмрук и пр.; ~ going приятно/леко пътуване; ~ and twenty хубаво двадесетгодишно момиче. [swi:t] n 1. бонбон(че); 2. сладкиш, десерт; З. обик. рl удоволствия, наслади; сладости; 4. мил(а), любим(а), възлюблен(а); 5. обик. рl (благо)ухания, аромати.

sweet bay

- ['swi:tbei] 1. bay3 1.; 2. вид американска магнолия.

sweet oil

- ['swi:toil] n маслиново масло, зехтин.

sweet pea

- ['swi:tpi:] n бот. ароматен rpax (Lathyrus odoratus).

sweet potato

- ['swi:tpъ'teitou] n бот. сладък картоф, батат (Ipomoea batatas).

sweet talk

- ['swi:t'to:k] n aм. ласкателcтво, подмазване.

sweet-and-sour

- ['swi:tъn'sauъ] а подправен със соc, съдържащ захар и лимон/оцет.

sweet-briar

- ['swi:tbraiъ] n дива роза, шипка.

sweet-tempered

- ['swi:t'tempъd] a с благ характер, добросърдечен.

sweet-william

- ['swi:t'wiliъm] n бот. самакитка (Dianthus barbatus).

sweetbread

- ['swi:tbred] n момици (като храна).

sweeten

- [swi:tn] v 1. подслаждам (и прен.); 2. смекчавам; З. освежавам, проветрявам (стая и пр.); 4. изпълвам с благоухание; 5. наторявам (почва); 6. облекчавам; 7. sl. давам рушвет/подкуп.

sweetener

- ['swi:tъnъ] n sl. 1. подкуп, рушвет; 2. рушветчия.

sweetheart

- ['swi:tha:t] n любим(а), възлюблен(а), скъп(а) (и като обрьщечие).

sweetie

- ['swi:ti] n 1. бонбон(че); 2. рaзг. любим(а), изгора (и ~-pie).

sweeting

- ['swi:ti¤] n 1. вид сладка ябълка; 2. ост. sweetheart.

sweetish

- ['swi:tish] a 1. възсладък; 2. сладникав.

sweetmeat

- ['swi:tmi:t] n 1. бонбон; 2. захаросани плодове/ядки.

sweetness

- ['swi:tnis] n 1. сладост; 2. благоуханност; аромат; З. ласкавост, приветливост; ~ and light съчетание на красота, доброта и интелект.

sweetscented

- ['swi:tsentid] а ароматен, (благо)уханен.

sweetshop

- ['swi:t,shop] n магазин за захарни изделия.

sweetsop

- ['swi:tsop] n 1. американско тропическо дърво (Annona squamosa); 2. плодът на това дърво.

swell

- [swel] v (swelled [sweld]; swollen ['swouln], swelled) 1. издувам (се), надувам (се); подувам се; отичам; набъбвам; 2. увеличавам (се), разраствам (се), нараствам, усилвам (се) (и за звук); прен. надувам (цифри и пр.); З. прииждам (за река); правя да придойде; 4. издигам се, надигам се, извисявам се (за повьрхност, вьлна и пр.); 5. разпростирам (се), разширявам (се) (за очертания и пр.); 6. надигам се (за чувство); to ~ with преливам от, преизпълвам се с (радост, гордост и пр.), пукам се, кипя (от яд и пр.); to ~ like a turkey-cock надувам се като пуяк; to ~ with importance надувам се, важнича; to ~ the chorus of присъединявам се към общото възхищение/протест и пр.; ~ed/swollen head sl. caмомнителност, гордост, надменност. [swel] n 1. мъртво вълнение (след буря и пр.); 2. възвишение; издатина; З. подуване, подутина; 4. муз. (знак за) кресчендо и диминуендо; 5. разг. ост. конте, франт; 6. разг. видна/важна личност; богат/високопоставен човек; 7. отличен играч и пр., майстор; компетентен/способен човек. [swel] а разг. моден, елегантен, шик; първокласен; отличен, превъзходен; ~ society висше/модно общество; елегантен свят.

swell mob

- ['swelmob] n sl. ост. елегантно облечени крадци (и swell-mobsmen).

swell-fish

- ['swelfish] n риба, която се издува (Tetraodontidae).

swell-organ

- ['swelo:gъn] n орган с механизъм за усилване на звука.

swelling

- ['sweli¤] n 1. подутина; тумор; 2. изпъкналост, издутина; З. възвишение, могила; 4. разширение, увеличение. ['sweli¤] а 1. издаден, издут; изпъкнал; 2. прен. надут, високопарен.

swellish

- ['swelish] а разг. моден, елегантен, ултрамодерен; контешки.

swelter

- ['sweltъ] n жега, зной, задуха. ['sweltъ] v изнемогвам от горещина/задуха, обливам се в пот (от жега); ~ing heat непоносима горещина, жега, зной.

swept

- [] вж. sweep.

swerve

- [swъ:v] v 1. отклонявам се, свивам, свървам, криввам; 2. прен. отклонявам се, отплесвам се, кръшвам; З. отклонявам (от посока). [swъ:v] n отклонение (и прен.).

swerveless

- ['swъ:vlis] а прав; прен. неотклонен, твърд, непоклатим.

swift

- [swift] а 1. бърз; бързо минаващ (за време и пр.); ~ of foot бързоног; 2. неочакван, внезапен, незабавен; ~ to anger силно раздразнителен, избухлив; ~ to take offence обидчив, докачлив; З. кратък, мимолетен. [swift] 1. зоол. бързолет (Apodidae); 2. зоол. вид дребно гущерче (Sceloporus); З. тех. барабан; въртележка; мотовило; шпула.

swiftly

- ['swiftli] adv бързо; набързо.

swiftness

- ['swiftnis] n бързина, скорост.

swig

- [swig] v (-gg-) пия на големи глътки, гълтам, лоча, излочвам (и с out). [swig] n голяма глътка (питие); to take a ~ at сръбвам си от.

swill

- [swil] v 1. плакна, изплаквам, оплаквам (и с out); 2. пия жадно, смуча, лоча, сърбам; З. ам. наливам се с питие; тъпча се с ядене. [swil] n 1. плакнене, изплакване; to give s.th. a ~ out изплаквам нещо; 2. помия; З. лошо питие (вино и пр.); 4. пиене, напиване.

swim

- [swim] v (swam [swaem]; swum [swлm]) 1. плувам, плавам; преплувам; to ~ for the shore плувам към брега; to ~ to the shore доплувам до/изплувам на брега; to ~ with the tide/stream плувам по течението; прен. правя каквото правят всички; to ~ against the tide/stream плувам срещу течението (и прен.), to ~ a race участвувам в плувни състезания; 2. движа се/ нося сe плавно; З. изпълнен/залян/плувнал съм, преливам (with, in с, в, от); 4. карам (някого, нещо) да плува; 5. въртя се, замайвам се; изпитвам замайване/световъртеж; my head ~s главата ми се мае, вие ми се свят. [swim] n 1. плуване; преплуване; to go for/have/take a ~; (по)плувам, отивам да (по)плувам; 2. дълбок вир с много риба; З. the ~ прен. главните текущи събития; to be in the ~ запознат съм добре с/ участвувам в това, което става; 4. замайване, шемет; my head is in a ~ главата ми се мае, вие ми се свят.

swimmer

- ['swimъ] n 1. плувец; 2. зоол. въздушен мехур; З. плувка/тапа на въдица.

swimming

- ['swimi¤] n плуване; ~ bath закрит плувен басейн.

swimming pool

- ['swimi¤pu:l] n открит плувен басейн.

swimming suit

- ['swimi¤sju:t] n бански костюм (и swim suit).

swimmingly

- ['swimi¤li] adv прен. леко, гладко, като по вода.

swindle

- [swindl] v измамвам, изигравам; to ~ s.o. out of s.th. измъквам от някого нещо чрез измама. [swindl] n 1. измама, мошеничество; 2. лошокачествена стока.

swindler

- ['swindlъ] n измамник, мошеник.

swine

- [swain] n свиня; 2. сьбир. свине; З. противен човек/ рaзг. нещо.

swine-herd

- ['swainhъ:d] n свинар.

swinery

- ['swainъri] n свинарник, кочина (и прен.).

swing

- [swi¤] v (swung [swл¤]; swung) 1. люлея (се), олюлявам се, полюлявам (се); люшкам (се), клатушкам (се); махам, размахвам; 2. вися, увисвам; провесвам; sl. обесвам; he'll ~ for it разг. ще го обесят за това; З. връзвам люлка; люлея се на люлка; 4. въртя (се), завъртам (се); обръщам се бързо, свивам, завивам; отклонявам се; to ~ open отварям се (зa врaтa); to ~ to, to ~ shut затварям се (за врата); затръшвам се; 5. мятам (се); to ~ a sack on o.'s back мятам чувал на гърба си; to ~ (o.s.) into the saddle мятам се на седлото; 6. вървя/движа се с бързи ритмични движения, марширувам; скачам, провисвайки се на нещо (за маймуна и пр.); to ~ round the circle ам. обикалям избирателния си район; swing back 1) връщам се обратно (за махало); 2) обръщам се, променям се (за обществено мнение и пр.); swing over swing back 2); swing up издигам (се). [swi¤] n 1. люлеене, полюляване, залюляване; люшкане, клатене, клатушкане; 2. замах, размах; ход (и прен.); обсег, обхват; to go with a ~ вървя/минавам гладко, без затруднения; to give full ~ to давам свобода/воля на; З. завъртане; 4. жив/подчертан ритъм; ритмично движение; ритмична походка; 5. суинг (вид джазова музика, танц); to get into the ~ of навлизам в, свиквам с (работа и пр.); 6. люлка; 7. бокс суинг; 8. физ. амплитуда на люлеене; 9. тех. максимално отклонение на стрелка (на уред); 10. тьрг. разг. борсови колебания; 11. обиколка, турне.

swing joint

- ['swi¤djoint] n тех. шарнирно съединение.

swing music

- ['swi¤mju:zik] n вид джазова музика за голям оркестър.

swing wing

- ['swi¤wi¤] n подвижно крило на самолет.

swing-back

- ['swi¤baek] n 1. сn. връщане на топка; 2. промяна/обръщане на обществено мнение и пр.

swing-boat

- ['swi¤bout] n люлка лодка (за люлеене - на панаир и пр.).

swing-bridge

- ['swi¤bridj] n подвижен мост.

swing-door

- ['swi¤do:] n двукрила летяща врата.

swing-plough

- ['swi¤plau] n плуг без колела.

swinge

- [swindj] v ост. удрям силно, шибам.

swingeing

- ['swindji¤] a 1. силен, зашеметяващ (за удар); 2. разг. грамаден, огромен (за щети, даньци, болшинство и пр.); ~ lie нагла лъжа.

swinging

- ['swi¤i¤] а разг. 1. жив, весел, жизнерадостен; 2. моден, по последната мода, модерен.

swingle

- [swi¤l] n мъналка (за биене на лен). [swi¤l] v бия, мъна (лен).

swingle-tree

- ['swi¤ltri:] n терзия, кантарка (на кола).

swinish

- ['swainish] а свински; прен. груб, противен, просташки.

swink

- [swi¤k] v ост. трудя се, трепя се.

swipe

- [swaip] v 1. удрям силно и безразсъдно; to ~ at замахвам силно по; 2. sl. открадвам, задигам, отмъквам, свивам. [swaip] n силен/безразсъден/неточен удар.

swipes

- [swaips] n pl sl. слаба/мътна/долнокачествена биpa.

swirl

- [swъ:l] v въртя се, завъртам се (за вода, прах и пр.); to ~ up издигам се във вихрушка (за прах); my head ~s главата ми се върти. [swъ:l] n 1. въртене; водовъртеж; 2. бързо движение на риба във вода; З. нещо, навито спираловидно (облак, коса и пр.).

swish

- [swish] v 1. махам/размахвам шумно (камшик и пр.); плющя; 2. бия/шибам с пръчка; З. свистя; to ~ off отсичам/отбрулвам/покосявам с един замах; 4. шумоля, движа се, шумулейки с копринените си дрехи (за жена). [swish] n 1. мах, замах, размах; 2. удар, шибване с пръчка/камшик; З. cвистене; шумолене; 4. ам. sl. педераст. [swish] а разг. елегантен, моден, шик; скъп.

swiss

- [swis] 1. а швейцарски; 2. n швейцарец, швейцарци.

switch

- [swi:tsh] n 1. тънка жилава пръчка, шибалка; издънка; вейка; 2. фалшива плитка; изкуствен кичур; З. ел., тех. ключ; прекъсвач; превключвател; комутатор; 4. жп. стрелка; 5. прен. неочаквана пълна промяна/размяна/смяна на положения/роли/тактики и пр.; отклонение от обичайното процедиране. [swi:tsh] v 1. бия с пръчка, шибам; 2. въртя, завъртам; махам, замахвам, размахвам; З. прехвърлям се на друга линия (за влак); прен. рязко отклонявам/насочвам (разговор, мисли и пр.) в друга посока; внезапно сменям тактика и пр.; бридж сменям цвета; switch off 1) прекъсвам, изключвам (ток и пр.); угасям (ocвemленue, уред, апарат); прекъсвам (телефонна врьзка); 2) отклонявам (влак) в друга линия; З) преминавам на друга тема; сменям тактиката; switch on 1) включвам (ток); запалвам (радиотелевизионен приемник, осветление); 2) to ~ s.o. on sl. вълнувам някого; правя някого щастлив; switch over 1) превключвам (ток); рад., телев. завъртам, премествам (на друга вьлна, станция, програма); 2) to ~ over to сменям, променям, (пре) минавам на (друга, нова тактика, система, техника и пр.).

switch-blade

- ['switshbleid] n джобно ножче, отварящо се с пружинка.

switch-man

- ['switshmъn] n (pl -men) жп. стрелочник.

switch-over

- ['switshouvъ] n промяна/смяна в положението; обрат в тактика/мнение и пр.

switchback

- ['switshbaek] n 1. зигзаговидна жп линия по стръмен наклон; 2. стръмно шосе с остри завои/ серпантини; З. влакче със стръмни спущания и изкачвания (за забавление по панаири и пр.); 4. резки промени в темпото/посоката; a ~ road прен. път с много превратности.

switched on

- ['switshton] a 1. намиращ се под въздействието на марихуана; 2. добре осведомен, в крак с времето/сьбитията.

swivel

- [swivl] n 1. тех. шарнирно съединение; 2. attr въртящ се; ~ warrior воен. sl. тиловак. [swivl] v -ll- въртя (се) (като) на ос.

swivel-chair

- ['swivltshЁъ] n въртящ се стол.

swivel-eyed

- ['swivlaid] а разноглед; кривоглед.

swizz

- [swiz] n (pl swizzes) рaзг. 1. горчиво разочарование; 2. измама, мошеничество; заблуда.

swizzle

- [swizl] n 1. рaзг. смесена алкохолна напитка, сервирана във висока чаша; ~ stick стъклена и пр. пръчица за разбъркване на смесени алкохолни напитки; 2. swiz(z). [swizl] v 1. бъркам (смесено питие) със стъклена и пр. пръчица; 2. sl. напивам се здравата.

swob

- [swob] swab.

swollen

- [] вж. swell.

swoon

- [swu:n] v 1. загубвам съзнание, припадам (for joy от радост, with pain от болка); 2. поет. замирам, заглъхвам (за звук). [swu:n] n припадък.

swoop

- [swu:p] v 1. спускам се, връхлитам, нападам ненадейно (обик. с down, on, upon); 2. ав. пикирам (down); З. разг. сграбчвам, прибирам бързо, събирам, обирам (обик. с up). [swu:p] n 1. внезапно спускане, връхлитане; 2. ав. пикиране; З. воен. внезапно/изненадващо нападение; 4. замах; at one (fell) ~ с един удар/замах; наведнъж.

swop

- [swop] swap.

sword

- [so:d] n 1. меч; сабя, шпага, рапира; the ~ война, военна сила/мощ; to draw/sheathe the ~ започвам/ прекратявам враждебни действия; to put to the ~ убивам, избивам; at the point of the ~ с оръжие/заплаха/насилие; насила; at ~'s points във взаимен антагонизьм, готови да се скарат/сбият; to cross/measure ~s with кръcтосвам шпаги/премервам силите си/състезавам се/споря с; to throw o.'s ~ into the scale предявявам права с оръжие в ръка; the ~ of justice правосъдие; възмездие; S. of State меч, носен пред държавния глава при тържествени случаи; 2. прен. военна сила, сила на оръжието; война; the ~ of Damocles надвиснала/ грозяща опасност, дамоклев меч.

sword-arm

- ['so:da:m] n дясната ръка.

sword-belt

- ['so:dbelt] n портупей.

sword-cane

- ['so:dkein] sword-stick.

sword-cut

- ['so:dkлt] n (белег от) рана от сабя.

sword-dance

- ['so:dda:ns] n танц с/върху/около саби.

sword-flag

- ['so:dflaeg] n бот. жълт ирис/перуника.

sword-grass

- ['so:dgra:s] n бот. 1. гладиола; 2. вид шавар.

sword-hand

- ['so:dhaend] sword-arm.

sword-law

- ['so:dlo:] n военна власт; право на силния.

sword-lily

- ['so:dlili] n гладиола.

sword-play

- ['so:dplei] n 1. фехтовка; 2. прен. ожесточен спор, словесен двубой; размяна на остроумия.

sword-stick

- ['so:dstik] n кух бастун, в който се поставя тънка сабя.

swordfish

- ['so:dfish] n зоол. риба меч (Xiphias gladius).

swordsman

- ['so:dzmaen] n (pl -men) фехтовач.

swordsmanship

- ['so:dzmъnship] n фехтовално умение/ майсторство.

swore

- [] вж. swear.

sworn

- [] вж. swear. [swo:n] а заклет; ~ brothers побратими; ~ friends най-верни/близки приятели; ~ enemies заклети/ смъртни врагове.

swot

- [swot] v (-tt-) уч. sl. уча усилено, кълва, зубря; назубрям. [swot] n уч. sl. 1. зубрене, зазубряне, кълване; 2. зубрач, кълвач; З. мъчна/трудна/тежка работа.

swum

- [] вж. swim.

swung

- [] вж. swing.

swung-dash

- ['swл¤daesh] n печ. тилда.

sybarite

- ['sibъrait] n разпуснат/тънещ в разкош човек, сибарит.

sycamore

- ['sikъmo:] n бот. 1. вид смокиново дърво (в Cuрия); 2. ~ (-maple) голям клен, чинар (Acer pseudoplatanus); З. ам. платан, яблан, чинар (Platanus occidentalis).

syce

- [sais] n инд. коняр.

sycomore

- [] sycamore.

sycophancy

- ['sikъfъnsi] n подлизурство, угодничество.

sycophant

- ['sikъfъnt] n мазник, подмазвач, подлизурко.

sycophantic

- [sikъ'faentik] а подмазвачески, подлизурски.

sycosis

- [sai'kousis] n кожно заболяване на корена на космите на брадата, сикоза.

syenite

- ['saiъnait] n минер. сиенит.

syllabary

- ['silъbъri] n слогова/сричкова азбука.

syllabic

- [si'laebik] a 1. сричков; 2. сричкообразуващ.

syllabicate

- [si'laebikeit] syllabify.

syllabify

- [sil'laebifai] v разделям/произнасям на срички.

syllabize

- ['silъbaiz] syllabify.

syllable

- ['silъbl] n сричка; прен. дума; not a ~ нито дума, нито звук, ни гък; in words of one ~ кратко, ясно; безцеремонно. ['silъbl] v 1. произнасям на срички; 2. книж. изричам, произнасям; two-/three-syllabled word двусрична/трисрична дума.

syllabub

- [] sillabub.

syllabus

- ['silъbъs] n (pl -buses [-bъsiz] ,-bi [-bai]) 1. учебна програма; 2. конспект, план (на лекции, курс и пр.); З. катoл. списък на ересите.

syllepsis

- [si'lepsis] n отнасяне на една дума едновременно към две или повече други, съгласувайки я само с една от тях (neither I nor he knows нито аз, нито той знае).

syllogism

- ['silъdjizm] n лог. силогизъм.

sylph

- [silf] n 1. мит. дух на ефира; 2. нежна/изящна девойка/жена; З. вид колибри с раздвоена опашка.

sylph-like

- ['silflaik] а изящен, грациозен.

sylvan

- [] silvan.

symbiosis

- [simbai'ousis] n биол. симбиоза.

symbol

- [simbl] n 1. символ, емблема; 2. условен писмен знак, обозначение; З. цьрк. кредо, верую.

symbolic

- [sim'bolik] а 1. символичен; олицетворяващ; ~ of символизиращ; 2. значителен, важен, знаменателен.

symbolically

- [sim'bolikъli] adv символично.

symbolism

- ['simbъlizm] n символизъм.

symbolist

- ['simbъlist] n символист.

symbolization

- [simbъlai'zeishn] n символизиране, символизация.

symbolize

- ['simbъlaiz] v 1. символизирам; 2. представям/ изобразявам/обозначавам със символи.

symbology

- [sim'bolъdji] n 1. изкуство да се изобразява със символи; 2. изучаване/тълкуване на символите; З. система от символи.

symmetric

- [si'metrik] a симетричен, съразмерен.

symmetrically

- [si'metrikъli] adv симетрично, съразмерно.

symmetry

- ['simitri] n симетрия, съразмерност.

sympathetic

- [simpъ'Ґetik] a 1. съчувствен, състрадателен; симпатизиращ; 2. благоразположен, одобряващ, отзивчив; ~ strike стачка в знак на солидарност; ~ ink симпатично мастило; З. сроден, близък; благоприятен; отговарящ на вкусовете, подходящ (за среда и пр.); 4. мил, обичлив, симпатичен, приятен; 5. физиол. ставащ/предизвикан по симпатия (за болка и пр.); симпатичен, симпатически (за система, орган и пр.). [simpъ'Ґetik] n симпатичен нерв/система.

sympathetically

- [,simpъ'Ґetikъli] adv съчувствено.

sympathize

- ['simpъҐaiz] v 1. съчувствувам; изразявам/изказвам съчувствие (with на); to ~ with s.o. in s.th. съчувствувам на някого за нещо; 2. разбирам, одобpявам, споделям; съгласявам се (с мнение, становище и пр.).

sympathizer

- ['simpъҐaizъ] n 1. човек, съчувствуващ/споделящ скръбта и пр. на някого; 2. симпатизант, съчувственик (на партия, идея).

sympathy

- ['simpъҐi] n 1. съчувствие, състрадание, отзивчивост (with, for); a man of ready ~ много отзивчив човек; 2. симпатия (и физиол.); З. съгласие, разбирателство, хармония; споделяне; to be in ~ with съгласен съм с, напълно разбирам, споделям, одобрявам; to be out of ~ with, to have no ~ for/with не съм съгласен с, не одобрявам, не споделям; 4. чувство на лоялност/солидарност; in ~ with от солидарност.

symphonic

- [sim'founik] a симфоничен.

symphonious

- [sim'founiъs] а хармоничен, съзвучен.

symphonist

- ['simfъnist] n 1. композитор на симфонии, симфонист; 2. член на симфоничен оркестър.

symphony

- ['simfъni] n 1. симфония; 2. aм. симфоничен оркестър; З. хармония, съзвучие; 4. attr симфоничен; ~ orchestra симфоничен оркестър.

symposiarch

- [sim'pouzia:k] n 1. председател на симпозиум; 2. ист. церемониал-майстор на пиршество.

symposiast

- [sim'pouziaest] n участник в симпозиум.

symposium

- [sim'pouziъm] n (pl -sia [-zia] ) 1. ист. пиршество; 2. философска/научна и пр. беседа/разискване; З. разискване на един или няколко сродни проблеми; симпозиум; 4. сборник от статии/есета от различни автори на обща тема.

symptom

- ['simptъm] n симптом, признак (и мед.); белег, знак, указание.

symptomatic

- [simptъ'maetik] а показателен, симптоматичен.

symptomatology

- [simptъmъ'tolъdji] n мед. 1. изучаване на симптомите на болестите; 2. симптоматичен комплекс на дадена болест.

synaeresis

- [si'niъrisis] n (pl -ses [-si:z] ) фон. сливане на две гласни в дифтонг или в една гласна, синереза.

synagogue

- ['sinъgog] n синагога.

synallagmatic

- [sinъlъg'maetik] а юр. двустранен (за договор и пр.).

sync

- [si¤k] 1. synchronization; 2. synchronize.

syncarp

- ['sinka:p] n бoт. сложен плод (кьпина и пр.).

synchroflash

- ['si¤krouflaesh] n приспособление към фотоапарат за отваряване на обектива едновременно със светването на светкавицата.

synchromesh

- ['si¤kroumesh] а предназначен да осигурява, синхронизирана смяна на скоростите.

synchronic

- [si¤'kronik] а синхроничен, синхронен, едновременен.

synchronism

- ['si¤krъnizm] n синхронност, едновременноcт.

synchronistic

- [] synchronous.

synchronization

- [,si¤krounai'zeishn] n синхронизиране, синхронизация.

synchronize

- ['si¤krъnaiz] v 1. синхронизирам; координирам, съгласувам по време; 2. съвпадам по време, протичам едновременно, показвам едно и също време (за часовник); З. сверявам, коригирам (часовник); 4. доказвам/установявам едновременността на (събития и пр.).

synchronizer

- ['si¤krъnaizъ] n тех. синхронизатор.

synchronous

- ['si¤krъnъs] а едновременен, синхронен.

synchrony

- ['si¤krъni] n едновременност, синхрония, синхронност.

synchrotron

- ['sinkrъtron] n физ. апарат за ускоряване на електрони.

syncline

- ['sinklain] n геол. скално корито, синклинала.

syncopate

- ['si¤kъpeit] v грам., муз. синкопирам.

syncopation

- [si¤kъ'peishn] n грам., муз. 1. синкопиране; 2. синкоп.

syncope

- ['si¤kъpi] n 1. мед. припадък, синкоп; 2. грам., муз. синкоп.

syncretism

- ['si¤kritizm] n фил. синкретизъм, еклектизъм.

syncretize

- ['si¤kritaiz] v обединявам/съчетавам несъвместими схващания/принципи/системи.

syndetic

- [sin'detik] а грам. съединителен, свързващ, съюзен.

syndic

- ['sindik] n 1. юр. синдик; 2. административен служител; З. член на комисия при Академичния съвет на университета в Кеймбридж.

syndicalism

- ['sindikъlizm] n синдикализъм.

syndicalist

- ['sindikъlist] n синдикалист.

syndicate

- ['sindikeit] n синдикат, синдикален съвет; обединение. ['sindikeit] v 1. обединявам в синдикат; 2. публикувам материали чрез синдикат.

syndication

- [sindi'keishn] n обединяване/обединение в синдикат.

syndrome

- ['sindroum] n 1. мед. синдром; 2. типична комбинация от мнения, поведение и пр.

syne

- [sain] шотл. since (вж. auld lang syne).

synecdoche

- [si'nekdъki] n синекдоха (стилистична фигура).

synecology

- [sini'kolъdji] n синекология (клон от екологията).

syneresis

- [] synaeresis.

synergic

- [si'nъ:djik] а действуващ съвместно/обединено.

synesis

- ['sinъsis] n ез. синтактична контаминация.

synod

- ['sinъd] n цьрк. синод; съвет, съвещание.

synonym

- ['sinъnim] n синоним (of, for).

synonymity

- [sinъ'nimiti] n еднозначност, синонимност.

synonymous

- [si'nonimъs] а еднозначен, синонимен (with на).

synonymy

- [si'nonimi] n 1. синонимност, синонимия, еднозначност; 2. синонимика.

synopsis

- [si'nopsis] n (pl -ses [-si:z] ) кратък обзор, резюме.

synoptic

- [si'noptik] I. a 1. метеор. синоптичен; 2. нагледен, прегледен; конспективен; З. the S. Gospels цьрк. евангелията на Матей, Марко и Лука; II. п 1. синоптик метеоролог; 2. един от тримата автори на синоптичното евангелие.

syntactic

- [sin'taektik] а синтактичен.

syntactically

- [sin'taektikъli] adv синтактично, синтактически.

syntactics

- [sin'taektiks] n pl с гл. в sing 1. дял от математиката; 2. дял от семиотиката.

syntax

- ['sintaeks] n синтаксис.

synthesis

- ['sinҐisis] n (pl -ses [-si:z]) синтез.

synthesize

- ['sinҐisaiz] v синтезирам.

synthetic

- [sin'Ґetik] a 1. хим.,ез. синтетичен; 2. изкуствен, добит по изкуствен начин (за лекарства, материи и пр.); З. шег. престорен, неискрен. [sin'Ґetik] n получена по изкуствен начин материя (пластмаса и пр.).

synthetically

- [sin'Ґetikъli] adv по синтетичен начин, синтетично.

syntonic

- [sin'tonik] а 1. нормално реагиращ, приспособяващ се към околната среда; 2. рад. който резонира/ се настройва на вълна.

syphilis

- ['sifilis] n сифилис.

syphilitic

- [sifi'litik] 1. а сифилитичен; 2. п сифилитик.

syphon

- [] siphon.

syren

- [] siren.

syriac

- ['siriaek] а, п древносирийски (език).

syrian

- ['siriъn] 1. а сирийски; 2. п сириец.

syringa

- [si'ri¤gъ] n 1. жасмин; 2. люляк.

syringe

- ['sirindj] n 1. спринцовка; шприц; 2. помпа. ['sirindj] v 1. инжектирам, впръсквам; 2. пръскам, напръсквам.

syrinx

- ['siri¤ks] n 1. мед. фистула; 2. анат. евстахиева тръба; З. зоол. гръклян на птица; 4. устна хармоника.

syrup

- ['sirъp] n 1. сироп; глюкоза; петмез; 2. разг. сладникавост. ['sirъp] v сиропирам, заливам със сироп.

syrupy

- ['sirъpi] a 1. като/със сироп; 2. сладникав (и прен.).

systaltic

- [sis'taeltik] а пулсиращ.

system

- ['sistъm] n 1. система (философска, политическа и пр.); 2. метод; организация; ред, порядък; системност, методичност; on a ~ по дадена система; ~ building монтажно/панелно строителство; З. организъм, цяло; човешки организъм, тяло; to get/work s.th. out of o.'s ~ прен. освобождавам се/отървавам се от нещо, отреагирвам нещо; 4. мрежа, система (телефонна, жп. и пр.); геол. система, формация, група; 5. светът, вселената.

systematic

- [sisti'maetik] a системен, систематичен, методичен; систематически.

systematically

- [sisti'maetikъli] adv системно, методично; систематично.

systematics

- [sisti'maetiks] n pl с гл. в sing систематика; таксономия.

systematism

- ['sistimъ'tizm] systematization.

systematization

- ['sistimъtai'zeishn] n систематизиране, систематизация.

systematize

- ['sistimъtaiz] v привеждам в система, систематизирам.

systemic

- [sis'temik] a 1. физиол. на целия организъм, органически; 2. засягащ целия организъм (за пестицидu и пр.).

systemless

- ['sistimlis] а безсистемен, неметодичен; несистематичен.

systole

- ['sistъli] n 1. физиол. съкращаване на сърцето; 2. проз. съкращаване на гласна/сричка по метрически причини.

syzygy

- ['sizigi] n астр. положение на луната по права линия със земята и слънцето, сизигия.

t

- [ti:] 1. буквата Т; to a T точно, както трябва, съвършено, до най-малката подробност; that suits me to a T това ми e много удобно/отговаря напълно на желанията/възможностите ми; to cross the t's проявявам голяма прецизност, придавам значение на подробностите; 2. нещо с форма на буквата Т;. T-bandage превръзка във формата на буквата Т.

t-shirt

- ['ti:shъ:t] n 1. тениска; 2. спортна блуза; 3. потник.

t-square

- ['ti:skwЁъ] n линеал във форма на Т.

ta

- [ta:] int дет. разг. благодаря.

ta'en

- [tein] nоеm. ськр. от taken (вж. take).

ta-ta

- [tae'ta:] int, n дет., разг. 1. довиждане; 2. разходка; to go ~s отивам на разходка.

taal

- [ta:l] n ист., обик. the T. ранна форма на африканс (холандски диалект в Южна Африка).

tab

- [taeb] n 1. закачалка на дреха и пр.; петлица, ушенце; 2. воен. петлица; red ~ sl. щабен офицер; З. наушник; 4. метално връхче на връзка за обувки; 5. ав. тример; 6. етикет (за багаж и пр.); 7. разг. сметка; проверка; to keep ~(s) on контролирам, водя сметка за; не забравям; следя, наблюдавам, не изпускам от очи. [taeb] v (-bb-) разг. слагам етикет(и) на.

tabard

- ['taebъd] n ист. 1. къса дреха без ръкави, носена от рицарите върху бронята; дреха на средновековен вестител; 2. наметало.

tabaret

- ['taebъret] n копринен раиран плат за тапицировка.

tabby

- ['taebi] n 1. копринен плат моаре; 2. котка на сиви/кафяви ивици, котка тигър; котка (особ. женска); З. презр. клюкарка (особ. стара мома); 4. attr на тъмни райета/ивици и пр.

tabernacle

- ['taebъnaekl] n 1. библ. временно жилище/ подслон; 2. ист. лек/преносим еврейски храм; скиния; З. молитвен дом, храм, параклис; 4. арх. ниша с навес (за статуя на светия и пр.); 5. мор. гнездо на подвижна мачта. ['taebъnaekl] v подслонявам се, обитавам временно.

tabernacle-work

- ['taebъnaeklwъ:k] n арх. резба/ажурна украса над амвони и пр.

tabes

- ['teibi:z] n мед. отслабване, изтощение, измършавяване; dorsal ~ атрофия, атаксия, табес.

tabinet

- ['taebinet] n моаре от вълна и коприна.

tablaturte

- ['taeblъtshъ] n 1. муз. ост. нотно писмо (особ. за лютня и пр.); 2. мислен образ, представа.

table

- [teibl] n 1. маса; 2. маса за хранене, трапеза; at ~ на масата, през време на ядене; to be at ~ обядвам, вечерям, храня се; to sit down to ~ сядам да се храня; to leave the/to rise from ~ ставам от масата, свършвам храненето си; to lay/set/spread the ~ слагам масата за ядене; the pleasures of the ~ хубаво ядене и пиене; to keep a good ~ храня се добре, винаги имам хубаво ядене вкъщи; З. маса, подставка за инструмент и пр.; 4. бридж картите на мора, подредени на масата; 5. дъска, дъсчица, плоча, плочка; плака; надпис на плоча и пр.; the two ~s, the ~s of the law Мойсейевите таблици, скрижалите, десетте божи заповеди; 6. плоска повърхност, стена (на кристал, строеж и пр.); 7. плато, равнина; 8. таблица, списък; ~ of fares жп. ценоразпис на билетите; to lay (a bill, etc.) on the ~ 1) отлагам за неопределено време разискването на (законоnроект и пр.); 2) предлагам за обсъждане; to lie on the ~ бивам отлаган (за законопроект и пр.); to take from the ~ ам. разглеждам отново (законопроект и пр.); upon the ~ общоизвестен, публично обсъждан; under the ~ пиян, препил, особ. след ядене; to turn the ~s on s.o. разменяме си ролите c някого; получавам превъзходство над някого; връщам/отвръщам/отмъщавам си на някого. [teibl] v 1. слагам на маса(та); 2. поставям на обсъждане; to ~ a motion правя/внасям предложение; З. отлагам за неопределено време обсъждането на; 4. правя надпис върху плоча и пр.; записвам си; 5. вписвам в списък, каталог и пр.; подреждам в таблици, диаграми и пр.; 6. карти играя/давам/слагам карта; 7. тех. шпунтувам, сглобявам шпунтувани дъски; 8. мор. заздравявам платна с широки подгъвки.

table manners

- ['teibl,maenъz] n добри маниери при хранене.

table mat

- ['teiblmaet] n подложка за маса (за под чаша, кана, горещ сьд и пр.).

table tennis

- ['teibl,tenis] n тенис на маса, пинг-понг.

table wine

- ['teibl,wain] n обикновено вино за пиене при хранене.

table-cloth

- ['teiblkloҐ] n покривка за маса.

table-cut

- ['teiblkлt] а с плоска горна повърхност (за диамант и пр.).

table-d'hote

- ['ta:bl'dout] n фр. общо меню в ресторант, таблдот.

table-flap

- ['teiblflaep] n подвижно/сгъваемо крило на маса.

table-knife

- ['teiblnaif] n нож за хранене.

table-land

- ['teibllaend] n висока равнина, плато.

table-leaf

- ['teibl,li:f] n 1. допълнителна дъска за удължаване на маса; 2. table-flap.

table-lifting

- ['teibl,lifti¤] n спиритически сеанс (и table-rapping/-turning).

table-linen

- ['teibl,linin] n покривки и салфетки за маса.

table-money

- ['teiblmлni] n 1. воен. представителни пари на висш офицер; 2. такса в клуб за право да се използува столовата му за обеди, вечери и пр.

table-talk

- ['teiblto:k] n разговор(и) на масата/трапезата.

table-top

- ['teibltop] а за върху маса (за снимка, календар и пр.).

table-ware

- ['teiblwЁъ] n сервизи и прибори за маса.

tableau

- ['taeblou] n (pl -eaux [-ouz]) 1. жива картина (и ~ vivant); 2. прен. внезапно възникнало драматично положение; З. ~ curtains театр. диагонално отварящи се завеси (нагоре и настрани).

tablespoon

- ['teiblspu:n] n супена лъжица (и като мярка).

tablespoonful

- ['teiblspu:nful] n една супена лъжица (мярка).

tablet

- ['taeblit] n 1. плочица, дъсчица; табелка; възпоменателна плоч(к)а; 2. таблетка (лекарство, шоколад и пр.); калъп (сапун).

tabloid

- ['taebloid] n 1. вестник с малък формат, много илюстрации и накратко и опростено дадени новини; 2. таблетка (лекарство); З. attr кондензиран; концентриран; сбит и опростен.

taboo

- [tъ'bu:] n 1. рел. табу; неприкосновен предмет; разг. нещо забранено/недопустимо да се споменава/върши; 2. запрещение, възбрана; остракизъм. [tъ'bu:] a predic. 1. свещен; който не бива да се докосва/споменава/употребява; забранен по религиозни, морални или др. причини; 2. избягван; прокълнат. [tъ'bu:] v слагам под възбрана, запрещавам; 2. отбягвам.

tabor

- ['teibъ] n ист. барабанче.

tabouret

- ['taebъret] n 1. табуретка; 2. гергев.

tabu

- [tъ'bu:] taboo.

tabular

- ['taebjulъ] a 1. плосък; 2. на тънки пластове/слоеве. З. подреден в редици/колони; 4. изразен/изложен в таблици.

tabulate

- ['taebjuleit] v 1. подреждам/давам в редици, колони, таблици, диаграми и пр.; 2. придавам плоска повърхност на.

tabulator

- ['taebjuleitъ] n 1. човек, който прави таблици, диаграми и пр.; 2. табулатор на пишеща машина.

tacamahac

- ['taekъma:haek] n 1. ароматична смола, от която се прави тамян; 2. вид сев.-ам. топола (Populus balsamifera).

tacet

- ['taesit] v лат. муз. указание, означаващо, че даден инструмент и пр. не участвува в част от музикалното произведение.

tachisme

- ['taeshizm] n абстрактен експресионизъм в живописта.

tachometer

- [tae'komitъ] n тахометър.

tachycardia

- [taeki'ka:diъ] n мед. ускорена сърдечна дейност, тахикардия.

tachygraphy

- [tae'kigrъfi] n вид стенография (особ. у древните гьрци и римляни).

tachymeter

- [tae'kimitъ] n топогр. тахиметър.

tacit

- ['taesit] а мълчалив, безмълвен (за отговор, сьгласие и пр.).

tacitly

- ['taesitli] adv мълчаливо, тихомълком; безмълвно.

taciturn

- ['taesitъ:n] а мълчалив; сдържан, необщителен.

taciturnity

- [,taesi'tъ:niti] n мълчаливост; необщителност.

tack

- [taek] n 1. гвоздейче с широка главичка; кабърче; 2. тропоска; З. мор. хале (въже); ъгъл на платно; on the port/starboard ~ с вятъра отляво/отдясно; to make ~ and ~ лавирам; 4. прен. (политическа) линия/курс; on the right/wrong ~ прен. на прав/погрешен път; 5. лепкавост (на боя, лак и пр.); 6. странична клауза към законопроект. [taek] v 1. закрепвам, прикрепвам; закачам/заковавам с гвоздейчета/кабърчета; 2. прикачам леко, тропосвам; З. мор. променям курса на кораб спрямо вятъра; лавирам (и с about); 4. прен. променям рязко курса/линията си; 5. прибавям, добавям (to, on to към, на); парл. прибавям допълнителна/странична клауза към (финансов) законопроект. [taek] n седло, юзда и др. принадлежности за оседлаване на кон. [taek] n 1. храна (хляб, сухар и пр.); 2. пренебр. глупости, безсмислици.

tackboard

- ['taekbo:d] n дъска за окачване на обяви, съобщения и пр.

tackle

- [taekl] n 1. принадлежности, съоръжения, такъми; инструменти; fishing ~ рибарски принадлежности; 2. мор. такелаж; З. тех. полиспаст; 4. сп. опит да се отнеме топката. [taekl] v 1. закрепвам с корабни въжета; 2. вдигам с полиспаст; З. нападам, счепквам се с; сп. опитвам се да спра/отнема топката; 4. заемам се/залавям се енергично за работа и пр.; подемам/подхващам въпрос и пр.; to ~ s.o. over a matter говоря откровено с/опитвам се да убедя някого по даден въпрос; 5. боря се, справям се (with с).

tackle-block

- ['taeklblok] n тех. макара/скрипец на полиспаст.

tackle-fall

- ['taeklfo:l] n тех. въже на полиспаст.

tacky

- ['taeki] а лепкав, леплив, незасъхнал (за лак, боя и пр.). ['taeki] а ам. 1. показващ лош вкус/стил; прост; 2. раздърпан, опърпан; З. натруфен.

tact

- [taekt] n тактичност, такт; to use ~ постъпвам тактично; to have/show ~ проявявам тактичност.

tactful

- ['taektful] а тактичен.

tactical

- ['taektikl] а тактически; умел, изкусен.

tactician

- [taek'tishъn] n тактик.

tactics

- ['taektiks] n pl тактика.

tactile

- ['taektail] a 1. физиол. осезателен; 2. осезаем, осезателен.

tactility

- [taek'tiliti] n осезаемост; осезателност.

tactless

- ['taektlis] а нетактичен.

tactual

- ['taektjuъl] а физиол. осезателен.

tadjik

- [ta:'djik] I. а таджикски; II. n 1. таджик; 2. таджикски език.

tadpole

- ['taedpoul] n зоол. попова лъжичка.

taedium vitae

- ['ti:diъm,vi:tai] n умора от живота, съпроводена с желание за самоубийство.

tael

- [teil] n 1. азиатска мярка за тегло 1,5 унции; 2. китайска сребърна монета.

taenia

- ['ti:niъ] n (pl -niae [-nii:] ) 1. зоол. тения; 2. анат. тъкан във форма на панделка; З. арх. ивица над архитрава на дорийска колона; 4. ист. панделка за коса.

taffeta

- ['taefitъ] n 1. тафта; 2. attr от тафта, тафтен.

taffrail

- ['taefrail] n мор. ограда на хакборда.

taffy

- ['taefi] n разг. прякор на жител на Уелс.

tag

- [taeg] n 1. свободен/висящ край; 2. метален/пластмасов наконечник на връзки за обувки; З. петелка отзад на висока обувка; 4. (връх на) опашка на животно; 5. висящ етикет на багаж и пр.; 6. прибавка, допълнение; 7. сплъстен кичур вълна на руното на овца; 8. театр. (морално) обобщение в края на драма; 9. изтъркана/банална фраза, клише; 10. кратък рефрен на песен и пр. [taeg] v (-gg-) 1. слагам наконечник на връзка; прикачвам етикет на багаж, дреха и пр.; 2. маркирам, отбелязвам; ~ged atoms белязани атоми; З. съчинявам/прибавям рефрен на; 4. римувам (се); 5. прибавям; лепвам (се); прикачам; присъединявам (се) (to към); съединявам, сглобявам (together); 6. разг. (пре)следвам, постоянно се влача/мъкна подир някого; следя, проследявам; to ~ at s.o.'s heels не се отделям от/ вечно съм по петите на някого. [taeg] n гоненица (игра). [taeg] v (-gg-) хващам/докосвам при гоненица; бейзбол докосвам (играч) с топката.

tag line

- ['taeglain] n заключителен ред/фраза (на пиеса, шега, обик. служеща за изясняване или за драматичен ефект).

tag-end

- ['taegend] n най-задна/най-ниска част от нещо; остатък; край.

tag-rag

- [] ragtag.

tahitian

- [tъ'hi:shъn] I. а таитски; II. n 1. местен жител на о-в Таити; 2. таитски език.

taiga

- ['taigъ] n рус. тайга.

tail

- [teil] n 1. опашка; with o.'s ~ between o.'s legs с подвита опашка (и прен.); with ~ up прен. в добро настроение; to turn ~ обръщам гръб, бягам (от опасност и пр.); close at s.o.'s ~ по петите на някого; to tread on o.'s own ~ навреждам на/себе си вместо на друг; 2. нещо, наподобяващо опашка; опашка на комета, хвърчило, самолет и пр.; З. край, крайчец; to look at s.o. out of the ~ of o.'s eye поглеждам някого с крайчеца на окото си; 4. долен/заден/изтънен край; част на керемида и пр., която се подава под друга; задна част (нa кола, самолет и пр.); 5. край, завършък (на дреха, вьрволица, процесия, явление и пр.); the ~ of a storm сравнително притихване в края на буря; the ~ of a stream тиха вода след буйно течение/водовъртеж и пр.; 6. изтъняване, удължение (на плитка и пр.); 7. опашчица, чертичка, камшиче (на буква, нота и пр.); 8. разг. свита; 9. прен. опашка, по-малко влиятелна част (на партия и пр.); сп. послаба част на отбор и пр.; 10. шлейф (на рокля); 11. рl разг. фрак; 12. sl. човек, който следи/наблюдава някого; to put a ~ on s.o. разг. нареждам да бъде следен някой; 13. обик. рl обратната страна на монета, тура; 14. вулг. задник; 15. бялото поле на долния край на страница. [teil] v 1. слагам опашка на (хвьрчило и пр.); 2. прибавям, прикачам (on to на, към); З. sl. следя, проследявам, вървя по петите на; 4. режа/отрязвам опашката на (aгне и пр.); 5. късам/режа/изчиствам дръжките на плодове; 6. вървя в края на/завършвам върволица, процесия и пр., нижа се, точа се (after след); 7. постепенно намалявам, загубвам се, изчезвам; tail after следя/следвам отблизо, вървя по петите на; tail away 1) изоставам; 2) влача се, точа се, мъкна се (на края на група, вьрволица и пр.); З) замирам, заглъхвам, губя се, чезна; 4) постепенно изтънявам, намалявам се, разпилявам се, изчезвам; tail in закрепям края на греда в стена и пр.; tail off 1) tail away; 2) понижавам се, влошавам си качеството; tail on прибавям, притурям. [teil] n юр. ограничение на условията за наследяване. [teil] а юр. ограничен, с известни условия (за право на наследяване).

tail wind

- ['teilwind] n попътен вятър.

tail-board

- ['teilbo:d] n заден/подвижен капак на камион, каруца и пр.

tail-end

- ['teilend] n 1. заден край, опашка (на колона и пр.); 2. последна/заключителна част; З. заключителен период.

tail-gate

- ['teilgeit] n 1. долна врата на шлюз; 2. tail-board. ['teilgeit] v карам на опасно близко разстояние зад друго превозно средство.

tail-light

- ['teillait] n 1. жп. червен буферен фенер; 2. авт. задна сигнална лампа, стоп-лампа.

tail-piece

- ['teilpi:s] n 1. струнник на цигулка, чело и пр., 2. печ. винетка в края на глава/на книга; З. притурка, прибавка, придатък.

tail-race

- ['teilreis] n вада/улей под воденичното колело.

tail-spin

- ['teilspin] n 1. ав. опашен свредел; 2. прен. остра финансова депресия; З. прен. паника.

tailcoat

- ['teilkout] n фрак.

tailing

- ['teili¤] n 1. подаващата се навън част на вкопана в стена тухла/камък; 2. обик. рl отпадъци/остатъци от руда и пр.; З. плява.

tailless

- ['teillis] а без опашка.

tailor

- ['teilъ] n шивач, крояч (обик. на дрехи по порьчка). ['teilъ] v 1. кроя и шия дрехи по поръчка; who ~s you? кой ти шие? 2. приспособявам, нагаждам за; З. изработвам майсторски, изкусурявам.

tailor-made

- ['teilъmeid] а за дамски костюм ушит от шивач; втален, с опростена линия, тайор; 2. съвсем подходящ/пригоден за целта/случая. ['teilъmeid] n 1. ушит по поръчка дамски костюм тайор; 2. sl. готова цигара (не рьчно свита).

tailoring

- ['teilъri¤] n 1. шивачество, шивашки занаят; шивашко умение/майсторлък; 2. кройка/линия на дреха; З. приспособяване, пригаждане.

tailpipe

- ['teilpaip] n 1. смукателна тръба на помпа; 2. авт. ауспух.

tailplane

- ['teilplein] n ав. стабилизатор, крепител, опашни площи.

taint

- [teint] n 1. петънце, петно; прен. позорно петно; 2. зараза; развала; поквара, порок; meat free from ~ прясно месо; free from moral ~ чист, нспокварен; З. следа (от нещо лошо); without ~ of bias без всякакво предубеждение. [teint] v 1. замърсявам, заразявам (въздух, вода и пр.); прен. покварявам, опетнявам; 2. развалям се, повреждам се (за продукти и пр.).

taintless

- ['teintlis] а 1. прен. чист; здрав; непорочен; неопетнен; 2. пресен, свеж (за продуктu и пр.).

take

- [teik] v (took [tuk]; taken [teikn]) 1. вземам; 2. водя, завеждам, отвеждам; откарвам (с кола и пp.) (to на, в); занасям (to на, в); business often ~s me abroad често ходя в чужбина служебно, работата ми често ме кара да пътувам из чужбина; З. хващам, залавям; to ~ prisoner/captive пленявам, вземам в плен; they were ~n prisoner/hostage взеха ги пленници/заложници; to ~ s.o. unprepared изненадвам, хващам някого неподготвен; 4. вземам (и при игри); превземам, завладявам (и прен.); I was much ~n by the idea идеята много ми хареса; 5. възползувам се oт, използувам (вьзможности и пр.); 6. вземам, наемам (жилище, коли, pаботна рька и пр.); 7. вземам, заемам; обсебвам (дума, идея и пр.); 8. вземам, заемам; ангажирам (място и пр.); 9. абониран съм за, получавам/купувам си редовно (вестник и пр.); 10. вземам/използувам превозно средство; 11. вземам, поемам/тръгвам по (пьт и пр.); 12. прескачам, преодолявам (препятствие и пр.); 13. вземам, получавам, спечелвам (диплома, награда и пр.); to ~ the biscuit/bun/cake sl. надминавам всички, излизам първeнeц; 14. вземам, приемам, поемам (хранa, лекарство, вьздух u пр.); ям, пия; to ~ breakfast/dinner, etc. закусвам, обядвам и пр.; do you ~ sugar in your tea? със захар ли пиeте чая си? I cannot ~ whisky нe могa да пия/не ми понася пиенето на уиски; 15. вземам, приемам (подарьк, предложение и пр.); taking one thing with another прен. (взето) едно на друго; taking all in all общо взето; to ~ things as they come приемам нещата такива, каквито са; I am not taking any! да имаш да вземаш! ще извиняваш! благодаря! he will not ~ no for an answer той не приема/не се примирява с отказ; I suppose we must ~ it at that да приемем/допуснем, че e така, да повярваме; ~ it from me! добре да гo знаеш! 16. предполагам, смятам, приемам; what time do you ~ it to be? колко мислиш, че e часът? how old do you ~ him to be? колко години му даваш? I ~ it that предполагам, че; as I ~ it според мен; people took him to be mad хората го вземаха за луд; 17. разбирам, тълкувам; to ~ s.o. seriously вземам думите/постъпките на някого сериозно; I don't know how to ~ him не зная как да го разбирам/как да тълкувам думите/постъпките му; 18. поемам (командуване, отговорност, риск и пр.); to ~ the consequences/the punishment поемам/понасям последствията/наказанието; he can ~ it разг. той издьржа, носи (наказание, нещастие и пр.); 19. вземам, отнемам (време и пр.), изисквам, трябва (ми), нужно (ми) е; it ~s her/she ~s hours/ages to dress тя ce облича с часове; to ~ o.'s time over s.th./in doing s.th. не се притеснявам/не си давам зор/не бьрзам с (извьршването на) нещо; ~ your time полека, не бьрзай, не се притеснявай; it took four men to hold him бяха необходими четирима души, за да гo удьржат; it ~s a clever man to do that ум трябва за тази работа, само умен човек може да свьрши това; that will ~ some explaining това няма да е лесно да се обясни; the work took some doing работата не беше лесна/лека; it took some finding не беше лесно да се намери; don't ~ so much asking не чакай толкова да тe молят, не се назльндисвай толкова; 20. измервам (температуpа, височина и пр.); отчитам данни (на измервателен ypед); 21. хващам, пипвам, разболявам се oт; 22. правя снимка, снимам; излизам добре/зле на снимка; to ~ well излизам добре на снимка, фотогеничен сьм; 23. обучавам, вземам (клас); следвам (курс и пр.); 24. имам успех, харесвам се; имам/ оказвам въздействие; 25. хващам (се) (за ваксина, присадка и пр.); хващам, ловя (за боя и пр.); 26. побирам (за кола и пр.); 27. издържам (товар и пр.); поддържам, крепя, подкрепям (за греда и пр.); 28. пламвам (за огьн); 29. нося (номер на обувки и пр.); I ~ sixes in gloves нося ръкавици номер шест; 30. мат. вадя, изваждам; 31. грам. вземам, управлявам; 32. разг. мамя, измамвам; to ~ advice приемам/вслушвам се в/потърсвам съвет; to ~ legal/medical advice съветвам се с адвокат/лекар; to ~ heed/notice of внимавам за, обръщам внимание на; to ~ measures/steps вземам мерки; to ~ o.'s name from нося името/наименованието си от; to ~ pains/trouble старая се, полагам грижи/старание; to ~ s.th. apart/to pieces разглобявам нещо; the table ~s apart масата се разглобява/е разглобяема; to ~ to the offensive минавам в офанзива; he was ~n with a fit of laughter той избухна в неудържим смях; ~ me with you не мога да разбeра какво казваш; ~ as read да считаме, че е прочетено (за протокол и пр.); a point well ~n добре обоснован довод; ~ it! на ти! (при удар, плесница); he was ~n from us in his prime смъртта ни го отне млад/в разцвета на силите му; take aback изненадвам, сепвам, стресвам; take about развеждам; take across превеждам, прекарвам/пренасям през; помагам на някого да прекоси улицата; take after 1) приличам/метнал съм се на; 2) следвам примера на; take along вземам със себе си; take around развеждам (из музеи и пр.); завеждам; take away 1) вземам, отнемам (from от); not to be ~n away не може/не е разрешено да се изнася (за книга и пр. от библиотека); what ~s you away so soon? защо толкова бързаш да си ходиш? if your father should be ~n away ако баща ти умре; 2) отнемам, премахвам; З) мат. изваждам; 4) махам, завеждам някъде, отнасям; ~ it away (from here) махни го (оттук); 5) отвличам (внимание); take back 1) връщам; занасям/завеждам обратно; 2) приемам обратно; З) вземам (думите си) назад; 4) връщам назад (кьм минало и пр.) (to към); take down 1)снемам, свалям; 2) демонтирам, разглобявам; разрушавам (сграда и пр.); З) записвам (си); правя запис на магнетофон; 4) to be ~n down with разболявам се/заболявам от; 5) to ~ down o.'s hair разпускам косата си; 6) to ~ down s.o. (a peg or two) разг. натривам носа на някого, смачквам му фасона; 7) поглъщам с мъка (лекарство и пр.); take for вземам за (обик. погрешно); what do yon ~ me for? за какъв ме вземаш? take from 1) намалявам, отслабям, снижавам; 2) мат. изваждам; take in 1) въвеждам (посетител и пр.); 2) to ~ in s.o.'s name съобщавам за идването на някого (в кьща и пр.); З) прибирам (реколта и пр.); 4) снабдявам се със запаси за зимата и пр.; 5) to ~ in water снабдявам се/запасявам се с вода (за кораб и пр.); пропускам вода (за обувки и пр.); 6) прибирам, подслонявам; вземам (квартиранти); 7) работя чуждо вкъщи (пране, шев и пр.); 8) печеля, спечелвам (пари); 9) абониран съм за; 10) стеснявам (дреха); свивам (корабно платно); 11) схващам, възприемам, разбирам; гълтам лековерно; 12) обхващам с поглед, виждам, забелязвам; 13) включвам, обхващам, обгръщам; 14) измамвам, изигравам, мятам; he is not easily ~n in той не сехваща на въдицата, не можеш лесно да го измамиш; 15) поемам, поглъщам; 16) завеждам в полицията; арестувам; 17) отивам на (театьр, кино); take off 1) отвеждам (и refl.); отивам си, махам се, тръгвам си; 2) събличам, свалям, снемам, махам; to ~ off o.'s hat to s.o. прен. свалям шапка на някого; З) изпивам, глътвам, гаврътвам; 4) отрязвам, ампутирам; 5) имитирам, осмивам, карикатуря; 6) излитам (за самолет, ракета и пр.); 7) съкращавам (брой), отменям (влакове, автобусu и пр.); намалявам от (цена, даньк и пр.); 8) задрасквам, махам от (меню); свалям от сцената/екрана; 9) вземам си кратка отпуска за някакъв празник/по някакъв случай; 10) тьрг. рязко се подобрявам; започвам да нося печалба; 11) започвам, водя началото си, произхождам (from от); 12) отклонявам се (за пьт и пр.); 13) грабвам, отнасям (за болеcт); 14) скачам, отскачам; to ~ a load/weight off o.'s mind прен. свалям си голям товар, облекчавам/успокоявам се; it took a load off my mind камък ми падна от сърцето; to ~s o.'s. mind/thought off s.th. отвличам вниманието/мисълта на някого от нещо; to ~ the smile off s.o.'s face карам усмивката на някого да замръзне/изчезне; sit down and ~ the weight off your feet разг. седни и си почини; to ~ o.'s eyes off s.o./s.th. откъсвам поглед от някого/нещо; take on 1) поемам работа/отговорност и пр.; наемам се/нагърбвам се с; 2) наемам/вземам/назначавам на служба (работници и пр.); З) вземам (пьтници, товар и пр. - за превозно средство); 4) сп. приемам като противник, премервам силите си с; влизам в разпра с; I'll ~ you on at chess съгласен съм/готов съм да изиграя една партия шах с теб; 5) придобивам, приемам (форма, цвят и пр.); 6) вълнувам се; 7) прен. разфучавам се, "хвръквам"; 8) идвам на мода, ставам популярен; имам успех; 9) ам. разг. надувам се, фукам се; 10) наемам (квартира и пр.); 11) вземам допълнително; the train took on two more cars към влака прикачиxa още два вагона; 12) прибавям; наддавам (на тегло); she eats sparingly afraid to ~ on тя яде малко, за да не напълнее; take out 1) изваждам (и мат.); прихващам си (от сума и пр.); 2) вадя, изваждам (зьб, апендикс и пр.); З) изнасям (книга от библиотека и пр.); 4) отстранявам (болка и пр.); 5) извеждам, завеждам (на разходка, театьр, вечеря и пр.); 6) вадя, изваждам, изчиствам, премахвам (петно и пр.); 7) издавам призовка; 8) воен. унищожавам, изваждам от строя; 9) взимам храна за вкъщи (от ресторант и пр.); 10) вадя, изваждам, получавам (паспорт, патент и np.); 11) разг. получавам стоки срещу дължима сума; he agreed to ~ the debt out in books той се съгласи да си получи сумата в книги; to ~ it out in goods изплащат ми в стоки; 12) to ~ it out of s.o. изморявам/изтощавам/отразявам се зле на някого; 13) to ~ it out of/on s.o. изкарбам си/изливам си (яда, недоволството и пр.) на/върху някого; 14) to ~ s.o. out of himself разг. карам някого да забрави грижите/тревогите си; 15) бридж (по)качвам (анонса на партньора си); to ~ the mickey/piss out of s.o. sl. вулг. подигравам се с/присмивам се на/дразня/унижавам някого; take over 1) поемам от някого (служба и пр.); поемам ръководство/управление, идвам на власт, ветъпвам в длъжност и пр.; воен. поемам командуването; 2) вземам връх; поемам контрол върху; З) поглъщам (фирма и пр.); 4) завладявам, присвоявам си, заемам; 5) получавам в наследство (от предишен собственик); 6) завеждам; откарвам, прекарвам, пренасям, отвеждам (to в, до); 7) изземвам (сгради и пр.); 8) развеждам из (музей и пр.); take through прочитам/преглеждам/минавам (молба, показания и пр.) заедно с (някого); to ~ s.th. through to success извеждам нещо до успешен край; take to 1) започвам да (с ger); 2) започвам да се занимавам с (нещо); посвещавам се на, отдавам се на (нещо); удрям на (пиянство и пр.); З) привързвам се към; обиквам; допада ми; 4) бягам, побягвам, избягвам в (гора, планина и пр.); to ~ a woman to o.'s bed лягам с жена; to ~ to bits/pieces разглобявам; to ~ to o.'s bed лягам на легло (обик. поради болест); take up 1) вдигам, повдигам; to ~ up a street махам паважа на/поправям улица; to ~ s.th. up скъсявам/стеснявам/повдигам нещо (рькав и пр. - на рамото); 2) хващам, улавям (бримка и пр.); З) заемам, поглъщам, ангажирам (време, място, внимание и пр.); 4) вземам (пьтници); 5) арестувам; 6) заемам се за/с, започвам да се занимавам с; разглеждам, проучвам (вьпрос); 7) вземам под покровителството си; подкрепям, поддържам (кауза и пр.); 8) поемам задължение/работа; 9) подемам (прекьснат разказ, песен); 10) повдигам (вьпрос) (with s.o. пред някого); 11) прекъсвам, апострофирам; възразявам; 12) тьрг. изплащам (дьлг и пр.); 13) навивам (конец, лента и пр.); 14) приемам (бас и пр.); to ~ up the gauntlet/the glove приемам хвърлената ръкавица; 15) вземам (отношение); заемам (позиция); 16) усвоявам, придобивам (навик и пр.); 17) подновявам (приятелство и пр.); 18) to ~ up with s.o. сближавам се/сприятелявам се/тръгвам с някого; 19) to ~ s.o. up опровергавам твърдението на някого; 20) to ~ s.o. up on s.th. разг. принуждавам някого да докаже/ потвърди (твьрдението си и пр.); очаквам от някого да изпълни нещо(обещанието си и пр.); възразявам някому за нещо; 21) to ~ up for s.o. вземам страната на/подкрепям някого; to be (much) ~n up with s.o./s.th. много се интересувам от/проявявам голям интерес към някого/нещо; take upon: to ~ (it) upon o.s. наемам се/нагърбвам се да, поемам отговорността за (обик. самоволно) (to да с inf). [teik] n 1. улов (дивеч, риба и пр.); 2. театр. касов сбор; З. печ. текст, даден за набор на един словослагател; 4. кино сцена, кадър (за снимане).

take-in

- ['teikin] n измама, мошеничеcтво.

take-off

- ['teikof] n 1. комична имитация; пародия; карикатура; 2. ав. излитане, откъсване от земята (на самолет, ракета и пр.); З. сп. място, от което се скача, трамплин.

taken

- [] вж. take.

taking

- ['teiki¤] а 1. привлекателен, пленителен, приятен; 2. заразителен, прилепчив (за болест). ['teiki¤] n 1. рl вземания, постъпления, печалби; 2. арест; З. превземане; 4. разг. силно вълнение/безпокойство.

talbot

- ['to:bъt] n изчезнала порода бяла хрътка.

talc

- [taelk] n 1. слюда; 2. талк; З. ~ (powder) talcum powder.

talcky

- ['taelki] а от талк, съдържащ талк.

talcum powder

- ['taelkъm,paudъ] n 1. талк на прах; 2. талк пудра.

tale

- [teil] n 1. приказка, разказ, история; a ~ of a tub измислица, измишльотина; his ~ is told песента му е изпята, неговата свърши; to tell a ~ разказвам приказка; this tells a ~ това е много показателно/говори много; it tells its own ~ това не се нуждае от обяснение/коментар, положението е съвсем ясно; to tell o.'s own ~ сам разказвам как е станало нещо; to tell the ~ sl. разказвам жалостива история; 2. измислица, клюка, слух; to tell ~s out of school издавам (чужди) тайни, клюкарствувам; доноснича, издайнича; З. ост., поет. общ брой; сбор, число; категория.

talebearer

- ['teilbЁъrъ] n клюкар, сплетник; издайник, доносник.

talebearing

- ['teilbЁъri¤] n 1. издайничество, доносничество; 2. ковладене, наклеветяване; З. сплетник, клюкар.

talent

- ['taelъnt] n 1. дарба, талант (for); талантлив човек, талант; local ~ местни таланти (обик. любители); ~ scout/spotter търсач/откривач на естрадни таланти; 2. ист. талант (парична и мерна единица).

talent show

- ['taelъntshou] n ам. муз. преглед на млади изпълнители (обик. певци).

talented

- ['taelъntid] а надарен, даровит, талантлив.

talentless

- ['taelъntlis] а бездарен.

tales

- ['teili:z] n юр. списък на резервни съдебни заседатели.

talesman

- ['teilizmъn] n (pl -men) юр. резервен съдебен заседател.

taleteller

- ['teiltelъ] n 1. разказвач; 2. сплетник, клюкар.

talion

- ['taeliъn] n юр. определяне на наказание на виновника по принципа зъб за зъб, око за око (lex talionis).

talipes

- ['taelipi:z] n мед. 1. деформирано стъпало; 2. деформация на стъпалото.

talipot

- ['taelipot] n вид палма (Corypha umbraculifera).

talisman

- ['taelizmъn] n талисман, муска, амулет.

talismanic

- [taeliz'maenik] a имащ сила на талисман.

talk

- [to:k] v 1. говоря, приказвам; разговарям (се) (about, of за); to ~ big/tall хваля се, говоря на едро; to ~ through o.'s hat/through (the, back of) o.'s neck дрънкам глупости/непроверени неща; to ~ (common) sense говоря разумно/смислено; that's no way to ~ така не се говори/приказва, що за език; now you are ~ing sl. виж така може, така приемам; to ~ business говоря делово; to ~ politics говоря за/бистря политика; to ~ war говоря войнствено/враждебно/предизвикателно; to do the ~ing говоря от името на/като представител на други; to ~ o.s. hoarse преграквам от говорене; to ~ o.s. into prison отивам в/стигам до затвора с непредпазливите си приказки; to ~ s.o. into/out of doing s.th. убеждавам/разубеждавам някого да направи нещо; I know what I'm ~ing about зная добре какво говоря, разбирам си от работата; 2. говоря, изнасям лекция/беседа; З. говоря, одумвам, клюкарствувам; 4. приказвам си с; бъбря; talk about 1) говоря/разговарям за; разисквам, обсъждам; 2) одумвам, клюкарствувам за; to be/to get o.s. ~ed about ставам обект/прицел на клюки/одумване; З) при вьзклицание, изразяващо изненада, вьзхищение, отвращение. ~ about luck! късмет ли! и ти говориш за късмет! ~ about noise! шум, и то какъв! talk at говоря (нещо с някого), така че да чуе трето лице; talk away 1) започвам да говоря; продължавам да говоря, говоря, без да спра; 2) to ~ s.o.'s fears/trouble, etc. away убеждавам някого, че няма за какво да се бои/тревожи и пр.; talk back възразявам, отвръщам дръзко; talk down 1) надприказвам, наддумвам (някого); запушвам устата на (някого); 2) говоря снизходително/отвисоко, подценявам възможностите на слушателите си; З) ав. инструктирам чрез радиовръзка (пилот) при кацане; 4) омаловажавам; talk of говоря/приказвам/споменавам за; ~ing of this тъкмо/разгеле говорим за/сме на тази тема; 2) говоря за (вьзможност, намерение да направя нещо) (с ger); talk out 1) разисквам подробно; изяснявам; уреждам, постигам споразумение; 2) разг. говоря високо и ясно; З) парл. провалям гласуването на законопроект чрез проточване на разискванията по него; talk over 1) обсъждам, разисквам подробно; 2) убеждавам, придумвам, спечелвам; talk round 1) обсъждам надълго и широко, без да стигна до решение; 2) избягвам да говоря по същината на въпроса; З) talk over 2); talk to 1) говоря с/на, разговарям с; 2) скарвам се на, наругавам; to ~ to o.s. говоря си сам; talk up 1) хваля, препоръчвам (книга и пр.); 2) говоря силно и ясно. [to:k] n 1. разговор, беседа; to have a ~ with s.o. разговарям/поговорвам с някого; 2. кратко слово/беседа (особ. по радио, телевизия); З. (празни) думи; приказки; it will all end in ~ нищо няма да излезе, ще си остане само с приказките; idle ~ празни приказки; клюки; to have plenty of small ~ умея да разговарям любезно с хората/да водя празни/леки салонни разговори; 4. приказки, слухове, клюки; there is some ~ of his coming back говори се, че щял да се върне; it is the ~ of the town целият град говори за това; 5. начин на говорене, говор, език (бебешки и пр.).

talk show

- ['to:kshou] n радио-/телевизионно интервю/дискусия.

talkathon

- ['to:kъҐъn] n проточени дискусии.

talkative

- ['to:kъtiv] а приказлив, бъбрив, словоохотлив.

talkee-talkee

- ['to:kito:ki] n 1. неспирно бъбрене; 2. неправилен/развален английски език.

talker

- ['to:kъ] n 1. човек, който говори (добре, зле и пр.); 2. човек, който говори много, но без резултат; З. бъбрив човек; what a ~ this woman is! каква бъбрица е тази жена!

talkie

- ['to:ki] n разг. ост. говорещ филм (и the talkies).

talking

- ['to:ki¤] a 1. говорещ; който може/умее да говори; 2. изразителен (за очи и пр.).

talking film

- ['to:ki¤film] n говорещ филм (и talking picture).

talking point

- ['to:ki¤point] n тема/проблем за разискване/спор.

talking-shop

- ['to:ki¤shop] n презр. говорилня (за парламент и пр.).

talking-to

- ['to:ki¤tu] n мъмрене, смъмряне; to give s.o. a good ~ нарязвам някого здравата, тегля му хубав калай.

tall

- [to:l] а 1. висок (за човек, сграда, дьрво и пр.); 2. разг. невероятен, преувеличен; изпълнен със самохвалство; a ~ order трудно изпълнима задача, прекомерно високо изискване. [to:l] adv със самохвалство; to talk ~ хваля се, разказвам небивалици.

tallage

- ['taelidj] n ист. данъци, налагани на васали от феодал.

tallboy

- ['to:lboi] n висок скрин.

tallish

- ['to:lish] n а възвисок, високичък, доста висок.

tallow

- ['taelou] а 1. лой, сало; 2. твърдо растително масло. ['taelou] v 1. намазвам/смазвам с лой; 2. угоявам (животно).

tallowy

- ['taeloui] а лоен, като лой; мазен, тлъст; угоен.

tally

- ['taeli] n 1. рабош (и ~ -stick); 2. копие, дубликат (от сметка и пр.); З. етикет, картонче и пр. (за багаж и пр.); 4. дъсчица/пластинка с името на растение и пр. (в градина, парк и пр.); 5. съответствие, еш; 6. установена единица при броене на предмети (дузина, десет, сто и пр.); to keep ~ of отмятам по списък (стока). ['taeli] v 1. съответствувам си, отговарям на, съвпадам (with с); 2. слагам етикет, картонче, надпис и пр. на (багаж, растение и пр.); З. ам. пресмятам, изчислявам; 4. мор. слагам на кърмата.

tally-ho

- ['taelihou] n ловджийски вик "дръж!".

tally-shop

- ['taelishop] n ост. дюкян, в който се продава на почек/кредит/изплащане.

tallyman

- ['taelimъn] n (pl -men) собственик на магазин, в който стоките се продават на кредит/изплащане.

talmud

- ['taelmud] n евр. Талмуд (сборник от закони, предписания и пр.).

talon

- ['taelъn] n 1. нокът на хищна птица; 2. талон от квитанция и пр.; З. карти талон.

talus

- ['teilъs] n 1. геол. сипей; 2. склон, скат. ['teilъs] n (pl -i [-ai]) aнaт. глезен, глезенна кост.

tam-o'-shanter

- [,taem-ъ-'shaentъ] n шотландска барета.

tam-tam

- ['taemtaem] n голям метален гонг, там-там.

tamable

- ['teimъbl] tameable.

tamale

- [tъ'ma:li] n вид мексиканско ястие.

tamarack

- ['taemъrъk] n вид ам. лиственица (Laryx laricina).

tamarind

- ['taemъrind] n вид тропическо дърво/плод (Tamarindus indica).

tamarisk

- ['taemъrisk] n вечнозелен храст (Tamarix gallica).

tambour

- ['taembuъ] n 1. барабан, тъпан; 2. гергеф; З. арх. барабан; тамбур. ['taembuъ] v шия/бродирам на гергеф.

tambourin

- ['taembъrin] n 1. провансалски барабан; 2. провансалски танц.

tambourine

- ['taembъri:n] n дайре, тамбурина.

tame

- [teim] а 1. питомен, опитомен; укротен, дресиран; кротък; 2. шег. опитомен, дресиран, послушен (за човек); З. еднообразен, безинтересен, скучен; 4. посредствен, банален; 5. ам. питомен, градински (за растение); култивиран, обработван (за земя). [teim] v 1. опитомявам, дресирам; 2. укротявам, обуздавам, смирявам; З. подчинявам (се), покорявам (се); 4. смекчавам; 5. правя безинтересен/банален/ скучен.

tameable

- ['teimъbl] а опитомим, укротим; поддаващ cе на дресиране.

tameless

- ['teimlis] а поет. неукротим, необуздан; див.

tamer

- ['teimъ] n укротител, усмирител, дресьор.

tamil

- ['taemil] n (езикът на) населението на Южна Индия и Северна Шри Ланка.

tammany

- ['taemъni] n ам. 1. организация на Демократическата партия в Ню Йорк; 2. подкупничество в политическия живот.

tammy

- ['taemi] tam-o'-shanter.

tamp

- [taemp] v 1. трамбовам, набивам, утъпквам; 2. натъпквам, запълвам.

tampan

- ['taempъn] n отровен юж.-афр. кърлеж.

tamper

- ['taempъ] v обик. с with 1. меся се, вмесвам се, бъркам се; 2. пипам, бърникам; З. подправям, фалшифицирам; 4. опитвам се да подкупя свидетел; 5. правя безразсъдни/опасни експерименти.

tampion

- ['taempiъn] n 1. втулка, запушалка; 2. воен. затулка за дуло.

tampon

- ['taempъn] n тампон. ['taempъn] v слагам тампон(и) на рана и пр.

tan

- [taen] n 1. щава, дъбилно вещество; танин; 2. жълтокафяв цвят; З. обгаряне от слънцето, загар, тен; мургавина; 4. the ~ sl. 1) цирк; 2) терен на школа за езда. [taen] v (-nn-) 1. щавя; 2. загарям, обгаpям от слънцето, добивам загар/тен; З. sl. бия, пердаша; to ~ s.o.'s hide съдирам някого от бой. [taen] а светлокафяв, жълтеникавокафяв; бронзово кафяв (за загар). [taen] ськр. от tangent 2.

tan-yard

- ['taenja:d] tannery 1.

tanagra

- ['taenъgrъ] n древногръцка статуетка от теракота, танагра.

tandem

- ['taendъm] n 1. велосипед за двама, тандем; 2. (кола с) два коня, впрегнати един зад друг; З. тех. тандем. ['taendъm] adv за впрегнати коне или двама души на колело един зад друг.

tang

- [tae¤] n 1. заострен край (на пила, длето, нож и пр.), който се вкарва в дръжката; 2. остър/силен вкус/миризма/дъх; З. прен. оттенък; нотка; следа (of от); 4. характерно свойство/качество. [tae¤] v дрънча, звънтя, гърмя. [tae¤] n дрънчене, звънтене, звън.

tangelo

- ['taendjъlou] n бот. хибрид между мандарина и грейпфрут.

tangent

- ['taendjъnt] 1. а мат. допирателен; 2. п мат допирателна, тангента; тангенс; to go/fly off at a ~ прен. отплесвам се.

tangential

- [taen'djenshъl] a 1. допирателен, тангенциален; 2. отклоняващ се; периферен.

tangerine

- ['taendjъ'ri:n] I. а танжерски; II. n 1. жител на Танжер; 2. t. мандарина (и t. orange).

tangibility

- [,taendji'biliti] n 1. осезаемост, осезателност; 2. реалност, конкретност.

tangible

- ['taendjibl] a 1. осезаем, осезателен; 2. юр. материален, веществен; З. реален, конкретен, ясен, определен.

tangle

- [tae¤gl] n 1. объркано/заплетено кълбо/възел и пр.; сплъстена коса; a ~ of woods гъсти непроходими гори; 2. бъркотия, бърканица, хаос; объркано/ заплетено положение; З. сплетеност, заплетеност (на клони и пр.); to get into a ~ обърквам се, оплитам се, комплицирам се; my thoughts are in a ~ в главата ми е пълен хаос. [tae¤gl] n вид морско водорасло (Laminaria). [tae¤gl] v 1. забърквам (се), обърквам (се), заплитам (се), оплитам (се); усложнявам (се); 2. сплитам (се); сплъстявам (се); З. разг. влизам в конфликт/разпра, скарвам се, сбивам се (with с).

tangly

- ['tae¤gli] а сложен, заплетен; объркан.

tango

- ['tae¤gou] n тaнгo. ['tae¤gou] v танцувам танго.

tangram

- ['tae¤grъm] n китайска игра, състояща се в комбиниране на седем геометрични фигури.

tangy

- ['tae¤gi] а остър, рязък, силен (за вкус, миризма).

tanist

- ['taenist] n ист. избран наследник на келтски вожд.

tank

- [tae¤k] n 1. цистерна, резервоар, казан; 2. изкуствен водоем, водохранилище (в Индия, Пакистан и др.); З. воен. танк; attr танков; 4. ам. затворническа килия. [tae¤k] v обик. с up 1. пълня резервоар/цистерна; 2. съхранявам в цистерна; З. sl. пия, наливам се, напивам се (с бира и пр.).

tank destroyer

- ['tae¤kdi'stroiъ] n ам. воен. противотанково оръдие.

tank farm

- ['tae¤kfa:m] n площ за съхраняване на заредени с петрол цистерни.

tank top

- ['tae¤ktop] n тясна къса деколтирана горна дреха без ръкави.

tank trap

- ['tae¤ktraep] n воен. противотанково препятствие.

tank-car

- ['tae¤kka:] n вагон-/камион-цистерна.

tank-engine

- ['tae¤kendjin] n комбиниран локомотив с тендер.

tank-farming

- ['tae¤kfa:mi¤] n агр. отглеждане на растения без почва (в хранителен разтвор), хидропоника.

tankage

- ['tae¤kidj] n 1. събиране/съхраняване (на вода и пр.) в цистерни и пр.; 2. (такса за) съхраняване в/пълнене на цистерни и пр.; З. вместимост на цистерна и пр.; 4. тор от кости и др. изсушени животински отпадъци.

tankard

- ['tae¤kъd] n 1. голяма чаша с дръжка и капак, халба, половиница.

tanked

- [tae¤kt] a sl. пиян.

tanker

- ['tae¤kъ] n кораб-цистерна, танкер.

tannage

- ['taenidj] n щавене, дъбене (на кожи).

tanner

- ['taenъ] n щавач, табак. ['taenъ] n английска сребърна монета (по-рано 6 пенса, сега 2,5 пенса).

tannery

- ['taenъri] n 1. работилница/цех за щавене на кожи; 2. щавене.

tannic

- ['taenik] а танинов; ~ acid танин.

tannin

- ['taenin] n хим. танин.

tansy

- ['taenzi] n бот. вратига (Tanacetum).

tantalize

- ['taentъlaiz] v измъчвам/дразня с/сьбуждам неосъществими надежди/желания.

tantalizing

- ['taentъlaizi¤] а измъчващ, дразнещ, възбуждащ вкуса/желанията/интереса; мъчителен.

tantalum

- ['taentъlъm] n хим. тантал.

tantalus

- ['taentъlъs] n 1. заключваща се поставка за шишета с напитки; 2. зоол. ибис.

tantamount

- ['taentъmaunt] а равносилен, равностоен, равен, равняващ се (to на).

tantara

- ['taentъrъ] n фанфарни звуци на тромпет, рог и пр.

tantra

- ['taentrъ] n късносанскритски религиозни писания.

tantrum

- ['taentrъm] n разг. внезапно раздразнение, гневно избухване; to fly/go into/throw a ~ прихващат ме, избухвам.

tap

- [taep] n 1. кран; канелка; запушалка, чеп; wine/beer on the ~ наливно вино/бира; on ~ прен. готов за незабавно ползуване, постоянно на разположение; 2. качество, сорт (на вино и пр.); З. tap-room; 4. тех. метчик, винторез; 5. ел. разклонение; клема; 6. подслушване на телефонни разговори. [taep] v (-pp-) 1. слагам кран, тапа и пр. на; 2. пробивам дупка на (бьчва и пр.); to ~ wine точа вино от бъчва и пр.; З. пробивам, правя пункция на, вадя течност и пр. чрез пункция и пр.; 4. sl. вземам на заем, измъквам, изкрънквам (пари и пр.); to ~ s.o. for money/information, etc. измъквам/изтръгвам от някого пари/сведения и пр.; 5. правя нарез на дърво за вадане на сок; 6. правя винтов нарез; 7. добирам се до, прониквам в; to ~ new sources for information сдобивам се с нови източници за сведения; to ~ a new country разг. спечелвам пазар в нова страна; to ~ a house sl. извършвам кражба с взлом; to ~ the wire хващам/засичам телеграфно съобщение; to ~ the line подслушвам телефонни разговори с друг апарат; to ~ a subject засягам/зачеквам въпрос; 8. метал. пробивам отвор за чугун; изпускам разтопен метал (от пещ); 9. ел. правя разклонение/отклонение. [taep] v (-pp-) 1. почуквам, потропвам (на врата, прозорец и пр.); 2. потупвам някого (on the shoulder по рамото); З. ам. слагам капаче (на ток на обувка и пр.). [taep] n 1. почукване, потропване, похлопване; 2. потупване (по рамото и пр.); З. ам. воен. сигнал за угасване на лампите в казарма; сигнал за обед в стола; 4. капаче (на ток, подметка и пр.).

tap-dance

- ['taepda:ns] n танц с ритмично потропване с крака.

tap-hole

- ['taephoul] n метал. отвор за изтичане/източване на чугун.

tap-root

- ['taepru:t] n бот. главен/отвесен корен.

tap-water

- ['taepwotъ] n течаща вода (от чешма).

tape

- [teip] n 1. лента, ширит; 2. сп. лента на финала; to breast the ~ скъсвам лентата с гърди, пристигам пръв на финала; прен. спечелвам състезание; З. магнетофонна/телеграфна и пр. лента; 4. лепенка; 5. рулетка; сантиметър. [teip] v 1. връзвам/пристягам с лента; 2. подшивам/облепям с лента/ширит; З. подшивам, подлепям (коли на книга); пристягам (опаковка) с лепенки; 4. записвам на магнетофонна лента; 5. измервам с метър/сантиметър/рулетка; to have s.o. ~d sl. претеглям/преценявам някого, виждам го колко пари струва; to have it all ~d (out) разг. съвсем ми e ясно, разбирам го напълно.

tape-line

- ['teiplain] tape-measure.

tape-machine

- ['teipmъshi:n] n автоматичен телеграф.

tape-measure

- ['teipmejъ] n рулетка; (шивашки) сантиметър.

tape-recorder

- ['teipriko:dъ] n магнетофон.

tape-recording

- ['teipri'ko:di¤] n магнетофонен запис.

taper

- ['teipъ] n 1. натопен във восък фитил; 2. свещица; З. поет. светлинка. ['teipъ] а поет. заострен, изострен; изтънен. ['teipъ] v заострям/изострям/изтънявам (се) (off, away, down).

tapering

- ['teipъri¤] а заострен, изострен; изтънен.

tapestried

- ['taepistrid] а украсен/покрит/накачен с гоблени.

tapestry

- ['taepistri] n гоблен; тъкан, подобна на/имитираща гоблен.

tapeworm

- ['teipwъ:m] n зоол., мед. тения.

tapioca

- ['taepi'oukъ] n гранулирано нишесте от касава.

tapir

- ['teipъ] n зоол. тапир.

tapis

- ['taepi:] n: on the ~ поставен на разглеждане/обсъждане.

tappet

- ['taepit] n тех. 1. палец, ексцентрик; повдигач на клапан; 2. съединител, муфа, спряг на чукало; З. шийка на мотовилка.

taproom

- ['taeprum] n общо помещение в пивница/кръчма.

tapster

- ['taepstъ] n прислужник в кръчма, който точи и сервира напитки.

tar

- [ta:] n 1. катран, смола; a touch of the ~ brush негърска жилка; to beat/knock/take the ~ out of s.o. ам. разг. разпердушинвам някого; 2. разг. моряк, матрос. [ta:] v (-rr-) мажа/намазвам с катран/смола, катраносвам; to ~ and feather намазвам с катран и овалвам в пера (като наказание); ~red with the same brush/stick същата стока от един дол дренки.

tar paper

- ['ta:peipъ] n импрегнирана със смола дебела хартия (като строителен материал).

taradiddle

- ['taerъdidl] n дребна лъжа, извъртане; измислица.

tarantella

- [taerъn'telъ] n муз. тарантела.

tarantula

- [tъ'raentju:lъ] n зоол. голям черен паяк, тарантул.

taraxacum

- [tъ'raeksъkъm] n 1. бот. глухарче; 2. разслабително лекарство от корен на глухарче.

tarboosh

- [ta:'bush] n мюсюлмански фес.

tardiness

- ['ta:dinis] n 1. бавност, мудност; 2. разтакаване; закъснение.

tardy

- ['ta:di] a 1. бавен, муден; 2. разтакаващ се; отлагащ; закъснял; З. колеблив, нерешителен.

tare

- [tЁъ] n 1. бот. глушина, фий; 2. плевел в нива; З. ам. рl нежелано нещо/елементи. [tЁъ] n тегло на опаковката, тара.

target

- ['ta:git] n 1. цел, мишена; прен. прицел, обект (for на, за); 2. запланиран резултат, цел; ~ figures контролни цифри; ~ date пусков срок; З. ам. кръгъл жп сигнал, диск; 4. агнешки врат и предница (месо); 5. тех. шибър; 6. ист. малък кръгъл щит.

target language

- ['ta:git,lae¤guidj] n езикът, на който нещо се превежда.

tariff

- ['taerif] n 1. тарифа (за мита, превоз и пр.); ~ reform ист. протекционна митническа реформа; ~ walls митнически бариери/прегради; 2. ценоразпис. ['taerif] v 1. включвам в митническа тарифа; 2. оценявам.

tarlatan

- ['ta:lъtъn] n тънък прозрачен муселин, тарлатан.

tarmac

- ['ta:maek] n 1. tarmacadam; 2. самолетна листа; настилка в летище пред аерогара/хангар. ['taerif] v (-ck-) покривам с настилка от сгур/чакъл и катран.

tarmacadam

- [ta:mъ'kaedъm] n пътна настилка от чакъл/сгур, споен/залят с катран.

tarn

- [ta:n] n планинско езерце.

tarnish

- ['ta:nish] v 1. потъмнявам; губя/правя да загуби лъскавината/блясъка си (за льскава повьрхност); 2. прен. петня, очерням. ['ta:nish] n 1. тъмен пласт върху метал/минерал и пр.; 2. петно (и прен.).

tarnishable

- ['ta:nishъbl] а който лесно потъмнява/става на петна.

taro

- ['ta:rou] n тропическо растение, чиито корени се ядат.

taroc, tarot

- ['taerok, 'taerou] n колода от 78 карти; тарок (игра).

tarpaulin

- [ta:'po:lin] n 1. насмолен брезент; мушама; 2. моряшко мушамено облекло/шапка; З. ост. моряк.

tarpon

- ['ta:pъn] n голяма океанска риба от рода на херингите.

tarragon

- ['taerъgъn] n бот. вид пелин, използуван за подправка.

tarragona

- [taerъ'gounъ] n сорт испанско червено вино.

tarry

- ['ta:ri] а накатранен, насмолен; лепкав, смолист. ['taeri] v книж. 1. бавя се, мая се; закъснявам; 2. стоя, оставам (at, in); З. чакам, очаквам.

tarsal

- ['ta:sъl] а анат. на глезена/пищяла.

tarsier

- ['ta:siъ] n зоол. вид лемур.

tarsus

- ['ta:sъs] n (pl -si [-sai] ) 1. анат. глезен; 2. зоол. пищял (на птица); З. крайният член на насекомо/членестоного.

tart

- [ta:t] n 1. плодова пита/пай; бисквита/сладка с мармалад; 2. sl. леко момиче; проститутка. [ta:t] а 1. кисел, тръпчив; 2. хаплив, язвителен, саркастичен. [ta:t] v разг. натруфям (се); накичвам безвкусно (кьща, заведение и пр.).

tartan

- ['ta:tъn] n 1. разноцветно кариран вълнен плат (особ. шотл.); 2. дреха/шomл. носия от този плат.

tartar

- ['ta:tъ] I. а татарски; t. sauce сос тартар; II. n 1. татарин; 2. татарски език; З. див/необуздан/груб/ опак човек; to catch a~ намирам си майстора.

tartarean

- [ta:'tЁъriъn] а адски.

tartarian

- [ta:'tЁъriъn] a татарски.

tartaric

- [ta:'taerik] a произлизащ от/съдържащ винен камък; ~ acid винена киселина.

tartarus

- ['ta:tъrъs] n мит. преизподня, ад.

tartlet

- ['ta:tlit] n малка сладка с мармалад.

tartly

- ['ta:tli] adv остро, язвително.

tartness

- ['ta:tnis] n 1. тръпчив/кисел вкус; 2. хапливост, острота.

tartrate

- ['ta:treit] n сол/естер на винената киселина.

tartufe

- [ta:'tu:f] n религиозен лицемер, тартюф.

task

- [ta:sk] n 1. работа, задача (особ. трудна или неприятна); to take s.o. to ~ (about/for s.th.) дръпвам ушите/нахоквам някого (за това, че е направил нещо); 2. ам. норма на работник. [ta:sk] v 1. давам/задавам/възлагам работа; 2. поставям на изпитание; З. изпробвам, проверявам.

task force

- ['ta:skfo:s] n воен. отряд/команда със специална задача.

task-master

- ['ta:skma:stъ] n 1. строг/взискателен учител; 2. човeк, който възлага задачи/работа на други; надзирател.

task-work

- ['ta:skwъ:k] n 1. работа на парче; 2. тежка работа.

tasmanian

- [taz'meiniъn] 1. а тасмански: 2. n тасманец.

tass

- [taes] n телеграфна агенция на СССР, ТАСС.

tassel

- [taesl] n 1. пискюл; 2. бот. брада, свила, коса (на царевица и пр.); З. лентичка в книга за отбелязване докъде е четено. [taesl] v (-ll-) 1. украсявам с пискюли; 2. откъсвам/махам косата на царевица; З. бот. образувам коса (за царевица и пр.).

taste

- [teist] v 1. опитвам, вкусвам; прен. вкусвам, познавам, изпитвам, чувствувам; 2. опитвам вкуса на (вина, чайове и пр.); дегустирам; З. усещам/имам вкус на; докарвам на; I can't ~ the garlic не усещам вкус на чесън; it ~s bitter има горчив вкус, горчи; 4. вкусвам, ям, слагам в устата си; I haven't ~d food for two days не съм хапвал нищо от два дни; 5. обичам, харесвам, изпитвам удоволствие от, радвам се на. [teist] n 1. вкус; a burnt ~ вкус на изгоряло; to leave a bad ~ in the mouth оставям лошо/неприятно чувство/впечатление; предизвиквам отвращение; sweet/ sour to the ~ сладък/кисел на вкус; to add salt, etc. to ~ прибавям сол и пр. по вкус; 2. вкус, разбиране; склонност; to have a ~ for обичам, имам предпочитание към, разбирам от; to have expensive ~s in clothes имам слабост към/обичам скъпи дрехи; I have no ~ for sweets не обичам бонбони; a fine ~ in poetry, etc. изискан вкус към/разбиране на поезия и пр.; there is no accounting for ~s, ~s differ, everyone to his ~ всеки си има вкус, разни хора - разни вкусове; in good ~ изискано, с вкус; in bad/poor ~ 1) безвкусно; 2) неприлично; неуместно; нетактично; некрасиво; З. проба; глътка, хапка, късче; to have a ~ of s.th. опитвам, вкусвам, пробвам (и прен.); o.'s first ~ of gunpowder бойно кръщение; he gave me a ~ of his ill-nature той си показа рогата/проклетията; 4. следа, оттенък, нотка; there was a ~ of sadness in his words в думите му се долавяше тъга.

tasteful

- ['teistful] а 1. направен с вкус, изискан; 2. благоприличен.

tasteless

- ['teistlis] а 1. безвкусен, просташки; 2. нетактичен, неприличен, невъзпитан.

tasty

- ['teisti] а 1. вкусен, апетитен; 2. елегантен, изискан; З. пикантен.

tat

- [taet] v (-tt-) плета дантела със совалка. [taet] n грубо платно, зебло. [taet] n: tit for ~ вж. tit.

tatter

- ['taetъ] n обик. pl 1. дрипа, парцал; to tear to ~s разбивам/правя на пух и прах (доводи и пр.); 2. рl дрипльо, голтак.

tatterdemalion

- [,taetъdi'meiliъn] n дрипльо, парцаланко.

tattered

- ['taetъd] а дрипав, парцалив; съдран, опърпан.

tatting

- ['taeti¤] n ръчно плетена със совалка дантела.

tattle

- [taetl] v бърборя, дрънкам, клюкарствувам. [taetl] n бърборене, дрънкане, клюкарствуване; клюки.

tattler

- ['taetlъ] n 1. дърдорко, бърборко; 2. клюкар, сплетник; З. зоол. кюкавец (Totanus).

tattoo

- [tъ'tu:] n 1. (сигнал за) вечерна заря с барабан/тръба; 2. барабанене/потропване с пръсти; тропане; her heart was beating a wild ~ сърцето и биеше лудо/до пръсване. [tъ'tu:] v 1. свиря вечерна заря; 2. барабаня с пръсти; З. тропам, потропвам ритмично с ръка или крак. [tъ'tu:] v татуирам. [tъ'tu:] n татуировка.

tatty

- ['taeti] а 1. дрипав, опърпан; раздърпан; 2. безвкусно облечен, натруфен; З. посредствен.

tau

- [tau] n гръцката буква тау; ~ cross кръст във форма на главно печатно Т.

taught

- [] вж. teach.

taunt

- [to:nt] v 1. подигравам се/присмивам се на; надсмивам се; дразня (with за); 2. упреквам, порицавам, укорявам; обвинявам. [to:nt] n 1. презрителна/саркастична насмешка, присмех, подигравка; нападка, оскърбление; 2. предмет на насмешка/подигравка.

taupe

- [toup] а тъмносив/сивокафяв цвят.

taurine

- ['to:rain] а книж. подобен на бик; волски.

tauromachy

- ['to:romъki] n ocm. бикоборство.

taurus

- ['to:rъs] n Телец (сьзвездие и знак на зодиака).

taut

- [to:t] а 1. опънат, изопнат, напрегнат (и за нерви); 2. стегнат, спретнат; в добро състояние (за кораб и пр.); З. принуден, неестествен (за усмивка и пр.); 4. строг; изпълнителен; безпрекословен.

tauten

- [to:tn] v опвам (се), опъвам (се), изпъвам (се).

tautness

- ['to:tnis] n опнатост, изпънатост.

tautological

- ['to:tъ'lodjikl] a тавтологичен.

tautology

- [to:'tolъdji] n тавтология.

tautophony

- [to:'tofъni] n повтаряне на един и същ звук.

tavern

- ['taevъn] n 1. кръчма, механа; 2. хан.

taw

- [to:] v обработвам кожа с минерални вещества. [to:] n 1. стъклено топче за игра; 2. игра на топчета; З. черта, от която се хвърлят топчета (при игра).

tawdry

- ['to:dri] 1. а безвкусен, претрупан, натруфен, крещящ; евтин (за облекло и пр.); 2. п евтини безвкусни труфила.

tawny

- ['to:ni] а cвeтлoкaфяв, жълтeникaвoкaфяв.

tawse

- [to:z] n шотл. кожен каиш за биене на деца.

tax

- [taeks] v 1. облагам с данък; юр. определям разноските (по процес и пр.); 2. подлагам на изпитание, изисквам много от, преуморявам; З. търся/искам сметка от; 4. ам. искам, вземам (цена); 5. to ~ with обвинявам в; приписвам деяние на. [taeks] n 1. данък, налог; to lay/put/levy a ~ on s.th. облагам нещо с данък; ~ free, free of ~ без/необложен с данък; 2. товар, бреме, голямо усилие/напрежение; изпитание; it was a great ~ on my strength това бе пряко силите ми; this will be a ~ on your time това ще ти отнеме много време.

tax-collector

- ['taekskъ,lektъ] n данъчен агент, бирник.

tax-dodger

- ['taeksdodjъ] n човек, който се измъква от плащане на данъци.

tax-farmer

- ['taeksfa:mъ] n човек, откупващ от правителството правото да събира някои данъци.

tax-payer

- ['taekspeiъ] n данъкоплатец.

taxability

- [taeksъ'biliti] n облагаемост.

taxable

- ['taeksъbl] а подлежащ на облагане с данък.

taxation

- [taek'seishn] n 1. облагане с данъци; 2. данъци и налози.

taxi

- ['taeksi] n такси (и ~-cab). ['taeksi] v 1. пътувам/отивам/превозвам с такси; 2. ав. движа се бавно по плаца преди излитане/след кацане (за самолет); З. ав. съпровождам самолет от мястото на кацането до аерогарата (за служебна кола в летище).

taxi stand

- ['taeksistaend] n таксиметрова стоянка/пиаца.

taxi-dancer

- ['taeksida:nsъ] n наемен партньор за танци в танцувален салон, кабаре и пр.

taxi-driver

- ['taeksidraivъ] n шофьор на такси.

taxidermy

- ['taeksidъ:mi] n препариране на животни.

taximeter

- ['taeksimi:tъ] n таксиметър (автомат).

taxing

- ['taeksi¤] а труден, тежък, изморителен.

taxing-master

- ['taeksi¤ma:stъ] n съдебен чиновник, определящ разноските по процесите и пр.

taxis

- ['taeksis] n 1. мед. ръчно наместване на става и пр.; 2. биол. рефлекторно движение; З. грам. ред; 4. ист. древногръцка военна част.

taxiway

- ['taeksiwei] n ам. писта в летище за отвеждане на самолет до мястото на излитането.

taxon

- ['taeksъn] n (pl taxa ['taeksъ] ) бот., зоол. класификационна група на категория.

taxonomic

- [taeksъ'nomik] а бот., зоол. класификационен.

taxonomy

- [taek'sonъmi] n наука за класификацията, таксономия.

tazza

- ['ta:tsъ] n широка плитка купа/фруктиера/ваза на подставка.

te Deum

- [tei'deiъm, ti:'di:ъm] n цьрк. благодарствен химнвъзхвала.

tea

- [ti:] n 1. чай (храст) (Camellia sinesis); 2. чай (за запарка); З. чай (питие); early morning/wake up ~ чай, който се пие в леглото преди ставане; high/meat ~ вечеря с чай; 4. билков и пр. чай/запарка; 5. следобеден чай; 6. бульон; 7. sl. марихуана. [ti:] v 1. пия чай; 2. поднасям (някому) чай.

tea-bag

- ['ti:baeg] n чай в торбичка-филтър.

tea-ball

- ['ti:bo:l] n метална топка с дупки за запарване на чай.

tea-break

- ['ti:breik] n кратко прекъсване на работата за пиене на чай.

tea-caddy

- ['ti:kaedi] n (метална) кутийка за съхраняване на чай.

tea-cake

- ['ti:keik] n козуначна пита/кифла, която се яде препечена и намазана с масло с чая.

tea-cloth

- ['ti:kloҐ] n покривка за сервиране на чай.

tea-cosy

- ['ti:kouzi] n калъф за покриване на порцеланов чайник с чай/кафе.

tea-cup

- ['ti:kлp] n чаена чаша, чаша за чай; a storm in a ~ буря в чаша вода, много шум за нищо.

tea-dance

- ['ti:da:ns] n чай с танци.

tea-fight

- [] разг. tea-party.

tea-garden

- ['ti:ga:dn] n 1. чайна плантация; 2. заведение с градина, където се сервира чай с леки закуски.

tea-gown

- ['ti:gaun] n полуофициална следобедна рокля.

tea-house

- ['ti:haus] n японска/китайска чайна.

tea-kettle

- ['ti:ketl] n метален и пр. чайник за топлене на вода.

tea-leaf

- ['ti:li:f] n листенце от запарен чай.

tea-party

- ['ti:pa:ti] n (гости на) чай.

tea-room

- ['ti:rum] n малък ресторант/бюфет, в който се сервира чай, кафе и леки закуски.

tea-rose

- ['ti:rouz] n чаена роза.

tea-service

- ['ti:sъ:vis] n сервиз за чай.

tea-shop

- ['ti:shop] n 1. tea-room; 2. магазин, в който се продава чай.

tea-strainer

- ['ti:streinъ] n цедка за чай.

tea-table

- ['ti:teibl] n мaca за чай; ~ gossip разговор/клюки по време на чая.

tea-things

- ['ti:Ґi¤z] n pl прибори за чай, чаен сервиз.

tea-time

- ['ti:taim] n (обичайното) време за сервиране/ пиене на чай.

tea-towel

- ['ti:tauъl] n кърпа за избърсване на порцеланови съдове.

tea-tray

- ['ti:trei] n табла/поднос за чаен сервиз.

tea-trolley

- ['ti:troli] n масичка с колелца за сервиране на чай.

tea-urn

- ['ti:ъ:n] n съд с вряща вода за чай (в ресторант и пр.).

tea-wagon

- ['ti:waegn] tea-trolley.

teach

- [ti:tsh] v (taught [to:t]) 1. уча, обучавам; преподавам; to ~ s.o. English, to ~ English to s.o. преподавам на/уча някого английски; to ~ children преподавам на/обучавам деца; to ~ s.o. (how) to swim/swimming уча някого да плува; to teach the piano/the violin, etc. (препо)давам уроци по пиано/цигулка и пр.; she ~es mathematics for a living тя си изкарва препитанието с уроци по математика; she taught him bridge тя го научи да играе бридж; 2. научвам, приучвам; отучвам; давам някому да се разбере; I will ~ you to/not to lie etc. рaзг. кaто зaплахa ще те науча аз тебе да лъжеш/да не лъжеш/как се лъже и пр.; I'll ~ you a lesson! ще те науча аз тебе! ще ти дам да се разбереш! З. учителствувам, преподавам в учебно заведение; he ~es in a high school той e учител в едно средно училище; she ~es in a higher institute тя преподава в един висш институт.

teach-in

- ['ti:tshin] n поредица от лекции и дискусии извън учебната програма по важни въпроси от обществен интерес.

teachable

- ['ti:tshъbl] a 1. усвоим, достъпен (за предмет); 2. способен, схватлив, възприемчив.

teacher

- ['ti:tshъ] n учител, преподавател; ~s institute/aм. college педагогически институт.

teachership

- ['ti:tshъship] n учителcка длъжност/професия.

teaching

- ['ti:tshi¤] n 1. учителство, учителска професия; to take up ~ ставам учител; 2. обик. pl учение, доктрина.

teaching aid

- ['ti:tshi¤eid] n учебно помагало (картина, карта, магнетофон и пр.).

teaching hospital

- ['ti:tshi¤,hospitl] n базова болница към медицински факултет и пр.

teaching machine

- ['ti:tshi¤mъshi:n] n учебна техника.

teak

- [ti:k] n бот. тиково дърво, тик (растение и материал).

teal

- [ti:l] n вид дребна дива патица, примкар.

team

- [ti:m] n 1. впряг; 2. отбор, eкип, тим; З. работен колектив, бригада. [ti:m] v 1. впрягам заедно; 2. възлагам работа на бригада/артел; З. to ~ (up) with разг. 1) в един отбор съм с; 2) обединявам се/сработвам се/работя заедно с.

team spirit

- ['ti:mspirit] n дух на колективност; колективно чувство.

team-mate

- ['ti:m,meit] n 1. cn. играч от сыция отбор, съотборник; 2. работник от същата бригада/колектив.

team-work

- ['ti:mwъ:k] n 1. организирана съвместна работа; колективни/общи усилия, сътрудничество; 2. работа на бригади; З. конвейерна работа.

teamster

- ['ti:mstъ] n 1. човек, който кара впряг; 2. животно от впряг; З. ам. шофьор на товарен камион.

teapot

- ['ti:pot] n порцеланов чайник за запарен/запарване на чай.

teapoy

- ['ti:poi] n трикрака (спомагателна) масичка при сеpвиране на чай.

tear

- [tЁъ] v (tore [to:]; torn [to:n]) 1. късам (се), скъсвам (се), разкъсвам (се), откъсвам (се), дера (се), съдирам (се), одирам (се); to ~ in half/in two/apart скъсвам/раздирам на две; to ~ to pieces накъсвам на парчета; to ~ open разкъсвам (плик, опаковка), отварям (nucмo, пакет и пр.); to ~ a hole in скъсвам/съдирам (си) (рокля, чорап, джоб и пр.); to ~ o.'s hair скубя си косата; to ~ s.o's character to rags/shreds изяждам някого с парцалите; to ~ it sl. провалям шансовете/плановете си; torn by раздиран/разкъсван от (противоречиви чувства, междуособици и пр.); torn by anxiety измъчван от тревога; torn between ръзкъсван между (любов и дьлг и пр.); 2. втурвам се, тичам; летя, нося се като хала (down, along, about, into, out of, etc.); tear around 1) тичам/нося се нагоре-надолу; 2) ам. водя буен/разпуснат живот; tear away 1) откъсвам, отделям; to ~ o.s. away откъсвам се, отскубвам се, отделям се с мъка/насила от; 2) скъсвам, свалям, махам (афиш и пр.); tear down 1) скъсвам; 2) смъквам, свалям; З) разглобявам на части (машина и пр.); 4) събарям, разрушавам (сграда и пр.); 5) нося се бързо, летя; 6) опровергавам, оборвам (твьрдение и пр.) пункт по пункт; 7) опозорявам, очерням, охулвам; tear into рaзг. нахвърлям се яростно/опустошително на/върху; tear off 1) откъсвам (cтрaници и пр.); 2) скъсвам, З) разкъсвам; свалям, смъквам (обвивка, дрехи и пр.); 4) одирам (кожа и пр.); 5) съчинявам/написвам набързо (писма и пр.); tear out 1) скъсвам, откъсвам, 2) изтръгвам, отскубвам, изскубвам; to ~ s.o.'s eyes out изваждам някому очите; tear up 1) разкъсвам, накъсвам; 2) изскубвам, изкоренявам (дьрво и пр.); З) развалям, изкъртвам, изваждам (паваж, настилка и пр.); 4) подривам, подкопавам (основи и пр.). [tЁъ] n 1. скъсано/съдрано място, дупка; 2. рaзг. бързина, бързане, устременост; to go full ~ вървя/летя/бързам като хала; З. рaзг. вълнение, ярост, гняв; 4. aм. sl. пиршество, гуляй; запиване, пиянство. [tiъ] n 1. сълза; in ~s разплакан, облян в сълзи; with ~s in o.'s eyes със сълзи на очи; to bring ~s to s.o's eyes разплаквам някого; трогвам някого до сълзи; 2. капка (роса, смола и пр.).

tear bomb

- ['tiъbom] n бомба със сълзотворен газ.

tear-drop

- ['tiъdrop] n 1. отронена сълза; 2. висулка на обица и др. украшения.

tear-duct

- ['tiъdлkt] n анат. сълзно каналче.

tear-gas

- ['tiъgaes] n сълзотворен газ.

tear-gland

- ['tiъglaend] n анат. сълзна жлеза.

tear-jerker

- ['tiъdjъ:kъ] n сърцераздирателен филм/пиeса/ разказ/песен и пр.

tear-off

- ['tЁъrof] n част (от лист), която се откъсва по маркирана линия.

tear-stained

- ['tiъsteind] а 1. мокър/носещ следи от сълзи (за лице и пр.); 2. окапан с/размазан/зацапан от сълзи (за писмо и пр.).

tearaway

- ['tЁъrъwei] 1. а бурен, стремителен; необуздан; 2. п хулиган, грубиянин.

tearful

- ['tiъful] а 1. разплакан; 2. плачлив; З. тъжен, печален, скръбен (за новина и пр.).

tearing

- ['tЁъri¤] а 1. раздиращ (за болка); 2. бесен, яростен; З. главоломен (за бьрзина и пр.).

tearless

- ['tiъlis] а 1. сух (за очи); 2. тих, безмълвен (за скрьб); З. неспособен да плаче; 4. неизвикващ/непредизвикващ сълзи.

tease

- [ti:z] v 1. чепквам, разчепквам; нищя, разнищвам; 2. кардирам; З. шегувам се с, закачам; дразня, досаждам; вбесявам. [ti:z] n 1. човек, който обича да дразни/да се закача; 2. закачка, шега.

teasel

- [ti:zl] n 1. бот. лугачка (Dipsacus); 2. глава/плод от лугачка, употребяван за кардиране; З. кардирна машина; 4. метална четка за кардиране. [ti:zl] v кардирам.

teaspoon

- ['ti:spu:n] n чаена лъжичка.

teaspoonful

- ['ti:spunful] n чаена лъжичка (като мярка).

teat

- [ti:t] n 1. анат. цица, пъпка, зърно на гърда; 2. тех. цапфа; З. дръжка във форма на топка.

teazel

- [] teasel.

tec

- [tek] n sl. 1. детектив; 2. детективски роман.

tech

- [tek] n разг. 1. техникум; 2. технически колеж/институт.

technic

- ['teknik] I. a technical; II. n 1. technique; 2. pl с гл. в sing технология; техника; технически науки; З. рl техническа терминология; технически подробности/методи и пр.

technical

- ['teknikl] a 1. технически; индустриален; 2. технически, специален (за термин и пр.); З. юр. формален; 4. изкусен.

technical hitch

- ['teknikl,hitsh] n спиране/прекъсване поради техническа неизправност (за радиопредаване и пр.).

technicality

- [tekni'kaeliti] n 1. техническа страна на нещо; 2. рl технически подробности; формалности; З. рl специална терминология.

technically

- ['teknikъli] adv 1. технически; 2. в специален смисъл.

technician

- [tek'nishъn] n 1. техник; 2. човек, добре запознат с/добре овладял техниката на работата си.

technicolor

- ['teknikлlъ] n 1. кино трицветен процес на снимане; 2. прен. жив/ярък цвят, яркост.

technicolored

- ['teknikлlъd] а разг. в ярки цветове/багри; прен. пресилен (за стил, чувство и пр.).

technique

- [tek'ni:k] n изк. техника, технически похвати/ умение; сръчност.

technocracy

- [tek'nokrъsi] n общество, в което техниката и техническите експерти имат господствуваща роля, технокрация.

technocrat

- ['teknokraet] n 1. привърженик на технокрацията; 2. член на технокрацията, технократ.

technologist

- [tek'nolъdjist] n 1. специалист по технология, технолог; 2. човек, изучаващ технология.

technology

- [tek'nolъdji] n 1. техника, техническа наука; 2. технология.

techy

- ['tetshi] tetchy.

tectonic

- [tek'tonik] a 1. архитектурен; строителен; конструктивен; 2. геол. тектоничен.

tectonics

- [tek'toniks] n pl с гл. в sing 1. строително изкуство/наука; 2. геол. тектоника.

tectorial

- [tek'to:riъl] а анат. покривен.

ted

- [ted] Teddy boy.

tedder

- ['tedъ] n сенообръщачка.

teddy bear

- ['tedibЁъ] n малко мече (детска играчка).

teddy boy

- ['tediboi] n младо конте хулиган в Англия от средата на XX в.

tedious

- ['ti:diъs] а скучен, досаден; еднообразен; проточен, дълъг.

tedium

- ['ti:diъm] n скука, досада; еднообразие.

tee

- [ti:] n буквата t; нещо във формата на главно Т; ~ shirt T-shirt; to a ~ точно; съвършено; напълно. [ti:] n позлатена чадъровидна украса на върха на пагода/ступа. [ti:] n 1. мишена (в различни игри); 2. голф площадка, от която започва тур; купчинка пясък, на която се слага топката, преди да се удари. [ti:] v голф слагам топката за удар; to ~ off удрям топката; прен. започвам; to ~ up прен. подготвям, уреждам, организирам.

teed off

- [ti:d'of] а ам. раздразнен, ядосан.

teem

- [ti:m] v 1. гъмжа, изобилствувам, пъкам (with от, с); намирам се в голямо изобилие; 2. ocm. плодороден съм, раждам изобилно. [ti:m] v 1. изливам/наливам метал в калъп; 2. to ~ down лея се, плющя (за дьжд).

teen

- [ti:n] n ост. беда, нещастие; мъка, скръб.

teenage

- ['ti:neidj] а младежки, юношески.

teenager

- ['ti:neidjъ] n младеж/девойка на възраст от 13 до 19 г.

teener

- ['ti:nъ] ам. teenager.

teens

- [ti:nz] n pl възраст между 13 и 19 г.; to be still in o.'s ~ нямам още 20 години.

teensy-weensy

- ['ti:nzi'winzi] а разг. дет. съвсем мъничък, дребничък.

teeny

- ['ti:ni] tiny.

teeny-weeny

- ['ti:niwi:ni] teensy-weensy.

teepee

- ['ti:pi:] tepee.

teeter

- ['ti:tъ] n ам. люлка за двама от дъска. ['ti:tъ] v 1. клатя се, олюлявам се, залитам; 2. колебая се; З. ам. люлея се.

teeth

- [] вж. tooth.

teethe

- [ti:] v 1. никнат ми зъби (за бебе); 2. започвам, начевам се; teething troubles начални трудности.

teething

- ['ti:i¤] n никнене на (млечни) зъби; ~ ring гумено/пластмасово кръгче за бебе да дъвче, когато му никнат зъби.

teethridge

- ['ti:Ґridj] n анат. алвеоли.

teetotal

- ['ti:toutl] а 1. въздържателен, трезвен; 2. ам. разг. пълен, цялостен, абсолютен.

teetotalism

- [ti:'toutъlizm] n пълно въздържание, трезвеност.

teetotaller

- [ti:'toutъlъ] n абсолютен въздържател, трезвеник.

teetotum

- [ti:'toutъm] n четиристенен пумпал с букви.

teff

- [tef] n африканско житно растение (Eragrostis abyssinica).

teg

- [teg] n овца във втората си година.

tegular

- ['tegjulъ] а керемиден; нареден като/във форма на керемида.

tegument

- ['tegjumъnt] n анат. покривка, обвивка (ципа, кора и пр.).

tegumental

- [tegju'mentl] а биол. обвивен.

tehee

- [ti:'hi:] n сподавен подигравателен смях; хихикане, кикотене. [ti:'hi:] v хихикам, кикотя се.

teil

- [ti:l] n бот. липа (и ~-tree) (Tilia).

teknonymy

- [tek'nonimi] n етн. наричане на родителя по името на детето.

telaesthesia

- [teli'sҐi:siъ] n псих. телепатично възприятие.

telamon

- ['telъmъn] n (pl -mones [-mouni:z] ) арх. мъжка фигура, поддържаща свод, атлант.

tele

- ['teli:] ам. television.

telecamera

- [teli'kaemъrъ] n 1. апарат за телефотография; 2. телевизионна камера.

telecast

- ['teli'ka:st] v предавам/излъчвам по телевизията. ['teli'ka:st] n телевизионно предаване/излъчване/програма.

telecaster

- ['telika:stъ] n говорител по телевизията.

telecine

- ['telisini] telefilm.

telecommunication

- [telikomjum'keishn] n обик. pl телекомуникационни връзки/съобщения.

telefilm

- ['telifilm] n 1. игрален филм, излъчен по телевизията; 2. телевизионен филм.

telegenic

- [teli'djenik] а който добре се предава/излиза по телевизията, телегеничен.

telegram

- ['teligraem] n телеграма.

telegraph

- ['teligra:f] n 1. телеграф; by ~ телеграфически; 2. attr телеграфически, телеграфен. ['teligra:f] v 1. телеграфирам; изпращам по телеграфа, съобщавам телеграфически (новини и пр.); 2. прен. давам/правя знак на (някого).

telegraph-pole

- ['teligra:fpoul] n телеграфен стълб.

telegrapher

- [ti'legrъfъ] n телеграфист.

telegraphese

- [teligrae'fi:z] n pазг. телеграмен стил.

telegraphic

- [teli'graefik] а телеграфен, телеграфически; за телеграми; ~ address телеграфен адрес.

telegraphically

- [teli'graefikъli] adv 1. телеграфически, по телеграфа; 2. сбито, кратко; съкратено.

telegraphist

- [ti'legrъfist] n телеграфист.

telegraphy

- [ti'legrъfi] n телеграфия; телеграфно предаванe.

telemark

- ['telima:k] n cn. ски вид обръщане, завиване.

telemeter

- [te'lemitъ] n уред за измерване на далечина; телеметър.

teleological

- [telio'lodjikl] a телеологичен.

teleology

- [teli'olъdji] n телеология.

telepathic

- [teli'paeҐik] а телепатичен.

telepathist

- [ti'lepъҐist] n 1. телепат; 2. човек, който вярва в/изучава телепатията.

telepathy

- [ti'lepъҐi] n телепатия.

telephone

- ['telifoun] n телефон; by ~ по телефона; to be on the ~ 1) имам телефон, телефонен абонат съм; 2) говоря по телефона, на телефона съм; to be wanted on the ~ викат ме на/търсят ме по телефона; to answer the ~ обаждам се при позвъняване на телефона; to say/hear over the ~ казвам/чувам по телефона; to speak/communicate with s.o. by ~ говоря/свързвам се с някого по телефона; ~ book/directory телефонна книга/указател; ~ girl телефонистка; ~ booth/box/kiosk телефонна будка, телефон автомат; ~ call телефонно повикване/позвъняване; ~ receiver телефонна слушалка; ~ transmitter микрофон в телефонна слушалка. ['telifoun] v телефонирам; съобщавам/предавам по телефона (новини и пр.); to ~ s.o. обаждам се по телефона/позвънявам/звънвам на някого.

telephonic

- [teli'fonik] а телефонен, предаден/получен по телефона.

telephonically

- [teli'fonikъli] adv телефонно, по телефона.

telephonist

- [ti'lefъnist] n телефонист.

telephony

- [ti'lefъni] n телефония.

telephoto

- [teli'foutou] a telephotographic; ~ lens обектив за телефотография, телеобектив. [teli'foutou] n 1. телеобектив (на фотоапарат); 2. снимка, направена с телеобектив.

telephotograph

- [teli'foutъ'graef] n снимка, направена от далечно разстояние с телеобектив; 2. снимка, предадена и получена чрез телефотография.

telephotography

- ['telifъ'togrъfi] n 1. фотографиране от далечно разстояние; 2. предавано на разстояние на фотографски образи, телефотография; З. получен образ/снимка чрез телефотография.

teleplay

- ['teliplei] n пиеса, написана за телевизия.

teleprinter

- [teli'printъ] n електрическа пишеща машина, възпроизвеждаща автоматично телеграфии съобщения, телетип.

teleprompter

- ['teli'promptъ] n механизъм, бавно разгръщащ написания с едри букви текст на телевизионен говорител.

telerecord

- ['teliriko:d] v правя телевизионен запис.

telerecording

- ['teliriko:di¤] n тeлевизионен запис.

telergy

- ['telъdji] n псих. телепатична способност/сила.

telescope

- ['teliskoup] n телескоп. ['teliskoup] v 1. свивам (се), сбивам (се); сгъвам (се), като една част влиза в друга; 2. сплесквам (се); З. връхлетяваме един в друг (за влакове и пр.).

telescopic

- [teli'skopik] а 1. телескопен, телескопически; 2. съставен от части, които влизат една в друга; ~ umbrella сгъваем чадър; ~ aerial сгъваема антена (на транзистор и пр.).

telescopic lens

- [teli'skopik,lenz] telephoto lens (вж. telephoto).

telesthesia

- [] telaesthesia.

telethon

- ['teliҐъn] n телев. много дълга програма, обик. за набиране на средства за благотворителна цел.

teletype

- ['telitaip] teleprinter.

teleview

- ['telivju:] v гледам (нещо) по телевизията; гледам телевизия.

televiewer

- ['telivjuъ] n телевизионен зрител.

televise

- ['telivaiz] v предавам/излъчвам по телевизията.

television

- ['telivijn] n 1. телевизия; телевизионни предавания/програми; 2. attr телевизионен; ~ set телевизионен приемник/апарат.

televisor

- ['telivaizъ] n 1. телевизионен апарат, телевизор; 2. ам. телевизионен говорител.

televisual

- [teli'vijuъl] а телевизионен.

telex

- ['teleks] n телекс. ['teleks] v предавам/съобщавам по телекса.

tell

- [tel] v (told [tould]) 1. казвам, разказвам; разправям (s.o. s.th., s.th. to s.o. някому нещо, about s.th. за нещо); this fact ~s its own story този факт не се нуждае от коментарии; 2. казвам, съобщавам, уведомявам; to ~ the world разг. разказвам на всички/на целия свят; don't ~ me! ами! хайде де! на мен ли ги разправяш; знам аз, няма защо ти да ми казваш; ~ me another на друг ги разказвай; I'll ~ you what знаеш ли какво, слушай; you are ~ ing me sl. 1) добре го зная аз това; 2) хич и не ти вярвам аз; I told you so! didn't I ~ you so! казах ли ти! видя ли сега! to ~ a lie/the truth лъжа/казвам истината; time will ~ времето ще покаже; З. казвам; показвам, посочвам; обяснявам; to ~ the time показвам колко е часът (за часовник и пр.); 4. казвам, нареждам, заповядвам (s.o. някому); to do as one is told правя каквото ми се каже/каквото/както ми наредят; 5. издавам, издрънквам (тайна и пр.); 6. познавам, разпознавам, различавам; I can't ~ them one from the other не мога да ги разпознавам; I can ~ him by his voice познавам го по гласа; one can ~ she is clever личи си, че е умна; as far as I can ~ доколкото зная/мога да съдя/да преценя; one/you never can ~ човек никога не знае/не може да знае; there is no ~ing не можем да знаем, не се знае, никой не знае; how can I ~ откъде да знам; 7. имам значение; постигам ефект; отразявам се, лича (си); отличавам се, отделям се, изпъквам (за глас, цвят и пр.); every little ~s всяка дреболия си има значение; breed will ~, good blood ~s добрият род/произход си личи, куче да е, от сой да е; the remark told забележката оказа влияние/даде резултат; every blow/shot told всеки удар/изстрел попадаше в целта; 8. говоря, свидетелствувам (за неща, действия и пр.); to ~ for/in favour of говоря в полза на; to ~ against във вреда съм на, навреждам; 9. броя, преброявам (обик. за гласове в парламента); to ~ noses разг. преброявам колко души сме; all told всичко на всичко, общо взето; tell around разказвам, разпространявам; tell off 1) наругавам, нахоквам, поставям на място; 2) воен. отделям/определям хора (за дежурство и пр.); З) отмервам, отброявам; tell on 1) отразявам се (зле) на, изтощавам; 2) наклеветявам.

tellable

- ['telъbl] а който може да се каже/разкаже.

teller

- ['tеlъ] n 1. разказвач; 2. преброител на гласове в парламента; З. касиер в банка.

telling

- ['teli¤] а 1. изразителен; правещ силно впечатление, поразителен; подчертан; убедителен (за аргумент и пр.); многозначителен; 2. силен (за удар и пр.).

telltale

- ['telteil] n 1. издайник, доносник; клюкар, сплетник, клеветник; 2. доказателство; указание, улика; З. тех. предупредително/cигнално приспособление; 4. attr предателски, издайнически.

tellurian

- ['telu:riъn] 1. а земен; 2. п жител на земята, земен жител.

tellurium

- [te'lu:riъm] n хим. телурий.

telly

- ['teli] n разг. телевизия; телевизор.

telpher

- ['telfъ] n 1. товароподемно/транспортно устройство, телфер; 2. attr (електро)транспортен; въздушен (за линия).

telpherage

- ['telfъridj] n пренасяне/превоз с електрически влак/въздушен кабел и пр.

temerarious

- [temъ'rЁъriъs] а книж. 1. безумно смел, неустрашим; 2. безразсъден.

temerity

- [ti'meriti] n 1. смелост, неустрашимост; 2. безразсъдство; З. дързост, нахалство.

temp

- [temp] n разг. временно назначен служител.

temper

- ['tempъ] v 1. регулирам, темперирам, правя по-умерен/по-мек/по-слаб чрез размесване с нещо друго; смекчавам (и прен.); to ~ strong drink with water pазреждам силно питие с вода; to ~ justice with mercy прилагам не само правосъдие, но и милост; 2. прен. смекчавам, успокоявам, уталожвам; З. калявам метал/стъкло; калявам се, достигам до състояние на закаленост (за метал, стькло); 4. прен. закалявам, заякчавам; 5. омесвам (глина и пр.) с вода, за да омекне; ставам мек и гъвкав; 6. муз. привеждам в хармония с, темперирам; 7. ост. смесвам, размесвам в необходимото съотношение. ['tempъ] n 1. метал. закаляване, закалка; 2. годност за обработване; гъвкавост, еластичност, мекота и пр.; З. нрав, характер, природа; a man of stubborn/fiery, etc. ~ упорит/пламенен и пр. човек; 4. избухливост, раздразнителност, невъздържаност; to show ~ кисел/сприхав/раздразнителен съм; to have a ~ избухлив съм, лесно избухвам; to get/fly/go into a ~ кипвам, ядосвам се, избухвам; 5. сдържаност, самообладание; to keep/control/hold o.'s ~ запазвам спокойствие, не се ядосвам, сдържам се, въздържам се; out of ~ (with) сърдит (на); 6. настроение; to be out of ~ не съм в настроение; to be in no ~for нямам настроение за; 7. сръдня, яд (особ. за дете); a fit/outburst of ~ изблик на яд, пристъп на раздразнителност/опърничавост; to be in a ~ ядосан/разгневен съм.

tempera

- ['tempъrъ] n изк. темпера.

temperament

- ['tempъrъmъnt] n 1. темперамент, нрав; 2. свръхчувствителност; свръхраздразнителност; своенравност; З. муз. темперация.

temperamental

- [tempъrъ'mentl] a 1. вреден, органически; 2. свойствен на даден темперамент, природен; З. темпераментен, поривист; 4. своенравен, импулсивен, неуравновесен.

temperance

- ['tempъrъns] n 1. умереност, въздържаност; 2. въздържание, трезвеност; ~ hotel хотел, в който не се сервират спиртни напитки; ~ society/league въздържателно дружество.

temperate

- ['tempъrit] а 1. умерен, сдържан, въздържан (за човек, вьзгледи и пр.); 2. умерен (за климат, пояс и np.).

temperature

- ['temprъtshъ] n 1. температура; to take s.o.'s ~ меря температурата на някого; to run a ~ имам/правя/вдигам температура; to have a ~ рaзг. имам огън/температура; 2. прен. разгорещеност (при дискусии и пр.).

tempered

- ['tempъd] а 1. метал. калeн; 2. мек, пластичен (за глина и пр.); З. умерен (за ход и пр.); 4. муз. темпериран; 5. в сьчет. с... нрав/темперамент; mild-~ мек/кротък по нрав.

temperer

- ['tеmpъrъ] n 1. който калява и пр. (вж. temper1); 2. машина за омесване на грънчарска глина.

tempest

- ['tempist] n силна буря (и прен.); a ~ in a teapot ам. a storm in a teacup (вж. teacup).

tempestuous

- [tem'pestjuъs] а бурен, бушуващ, вилнеещ, яростен, бесен; размирен (за време, море) (и прен.).

templar

- ['templъ] n 1. ист. тамплиер, рицар от ордена на тамплиерите; 2. адвокат/студент юрист, живеещ в Темпъл (бивши резиденция на тамплиерите в Лондон); З. член на вид масонско дружество.

template

- ['templit] n тех. 1. шаблон; 2. подпорна греда на трегер; З. клин под подпора на кил на строящ се кораб.

temple

- [templ] n 1. храм; 2. the T. лондонско адвокатско сдружение. [templ] n анат. сляпо око, слепоочие. [templ] n тех. разпънка, широкодържател, чампар (на тькачен стан).

templet

- [] template.

tempo

- ['tempou] n (pl -pos [-pouz] , -pi [-pi:]) темпо, темп (и прен.).

temporal

- ['tempъrъl] a 1. свързан с/ограничен от времето; съществуващ във времето; 2. временен, преходен; З. светски, мирски; 4. грам. за време. ['tempъrъl] анат. 1. а слепоочен; 2. п слепоочна кост.

temporality

- [,tempъ'raeliti] n 1. юр. временен характер; 2. гражданска/светска власт; З. материални права и притежания; 4. обик. рl църковни владения и доходи.

temporalty

- ['temporъlti] n ост. миряни, светски лица.

temporarily

- ['tеmрrъrili] adv временно.

temporariness

- ['tempъrъrinis] n временен характер.

temporiry

- ['tempъrъri] а временен, нетраен, преходен.

temporization

- ['tempъrai'zeishn] n 1. печелене на време, изчакване; 2. нагаждане, приспособяване.

temporize

- ['tempъraiz] v 1. не бързам с вземане на решение и пр., изчаквам, протакам, за да печеля време; 2. нагаждам се, приспособявам се.

temporizer

- ['tempъ'raizъ] n 1. човек, който обича да изчаква; 2. нагаждач.

tempt

- [tempt] v 1. изкушавам, съблазнявам, блазня; мамя, подмамвам, примамвам; 2. ост. библ. поставям на изпитание; 3. предизвиквам (сьдба, провидение и пр.), рискувам.

temptation

- [temp'teishn] n изкушение, съблазън; to give way/yield to ~ поддавам се на изкушение/съблазън; to throw/put ~ in s.o.'s way изкушавам някого.

tempter

- ['temptъ] n изкусител, съблазнител; the T. дяволът, сатаната.

tempting

- ['tempti¤] а съблазнителен, примамлив, привлекателен, блазнещ.

temptress

- ['temptris] ж.р. от tempter.

ten

- [ten] n 1. десет; ~ to one много вероятно; ~-gallon hat ам. каубойска широкопола шапка; ~ times разг. много повече, много по-голям и пр.; he is ~ times the man you are той e десет пъти по-добър/свестен от теб; 2. десеторка, десетица; карта десятка; З. авт. кола с десет конски сили.

ten-strike

- ['tenstraik] n ам. поразителен/смайващ успех/ постижение.

tenable

- ['tenъbl] а 1. удържим, защитим (за позиция, довод и пр.); логичен, разумен, здрав (за позиция, довод); 2. който може да се държи/заема; a post ~ for two years пост/служба/длъжност, която може да се заема две години.

tenace

- ['tenis] n бридж форшет.

tenacious

- [te'neishъs] а 1. здрав, твърд, крепък; държащ (се) здраво, вкопчен; 2. лепкав, леплив; здраво слепен; З. силен, задържащ (за пaмет); 4. упорит, неотстъпващ от мнението си; отстояващ правата си.

tenacity

- [te'naesiti] n 1. сила, твърдост, издръжливост; 2. упоритост, неотстъпност, решителност; З. лепливост, лепкавост; сила на сцеплението; 4. способност да задържа (за памет).

tenancy

- ['tenъnsi] n 1. наемане, държане под наем; период на наемане; 2. къща/земя и пр., наета за временно ползуване; З. използуване на наета къща/земя и пр.; 4. срок за използуването на земя/къща и пр. от наемател.

tenant

- ['tenъnt] n 1. наемател на земя/къща/квартира и пр., арендатор, квартирант; ~ right право на наема- тел да използува наетата земя и пр. до изтичането на договорирания срок; 2. обитател; З. юр. владетел на земя/къща и пр. ['tenъnt] v използувам (земя, кыца и пр.) като наемател (обик. в рр).

tenantry

- ['tenъntri] n сьбир. наематели, обитатели.

tench

- [tentsh] n зоол. лин (риба) (Tinсa tinea).

tend

- [tend] v 1. грижа се за, отглеждам; паса (овце и пр.); 2. гледам, обслужвам (болен, машина и пр. ); наглеждам, надзиравам; to ~ (up) on s.o. прислужвам някому (особ. при ядене). [tend] v 1. клоня, насочен съм (to, towards към); 2. клоня, имам склонност/тенденция, склонен съм (to, towards към); prices are ~ing upwards цените се покачват; it ~s to become cold захлажда се; he ~s to exaggerate той e склонен да преувеличава.

tendency

- ['tendъnsi] n склонност, наклонност, тенденция; направление, насока (to/to do s.th. към/да правя нещо).

tendentious

- [ten'denshъs] а тенденциозен; пристрастен, предубеден.

tender

- ['tendъ] n 1. гледач (на деца, болни и пр.); 2. малък кораб, снабдяващ по-голям с гориво и пр.; З. жп. тендер. ['tendъ] v 1. предлагам сума и пр. срещу погасяване на дълг; 2. правя оферта; предлагам услугите си; З. изказвам, поднасям, изразявам (благодарност, извинение и пр.); 4. подавам (оставка). ['tendъ] n 1. официално предложение, оферта; търг; to put out to ~ обявявам търг за; 2. сума, внесена/предложена срещу погасяване на дълг/иск; legal ~ законно платежно средство. ['tendъ] а 1. нежен, деликатен; крехък; чуплив; слаб; of ~ age съвсем млад, неопитен, незрял; 2. нежен, чувствителен, лесно уязвим, болезнен; неустойчив (на студ и пр. - за растение и пр.); ~ spot чувствително/болно място (и прен.); a ~ subject деликатен въпрос/тема; З. грижлив, внимателен, загрижен за; to be ~ of hurting s.o.'s feelings внимавам да не наскърбя/засегна някого; 4. предан, нежен, любещ; 5. мек, нежен (за тон, глас и пр.); 6. мек, крехък (за месо и пр.).

tender-eyed

- ['tendъaid] а 1. с меки/топли очи; 2. със слабо зрение.

tender-foot

- ['tendъfut] а 1. новозаселил се в страна с посурови условия; 2. новак в работа и пр.

tender-hearted

- ['tendъha:tid] а добър, сърдечен, състрадателен, милостив.

tenderloin

- ['tendъloin] n филе (месо); T. district квартал на игрални домове, кабарета, публични домове и пр.

tenderly

- ['tendъli] а нежно, с нежност.

tenderness

- ['tendъnis] n 1. нежност, топлота (for към); 2. крехкост, деликатност; чупливост; слабост; З. чувствителност, болезненост.

tendon

- ['tendъn] n анат. сухожилие; Achilles ~ Ахилесово сухожилие.

tendril

- ['tendril] n бот. филиз, ластар, мустаче.

tenebrous

- [te'nebrъs] а ост. мрачен, тъмен; сумрачен; сенчест.

tenement

- ['tenъmъnt] n 1. жилище, квартира, апартамент; жилищен дом с евтини квартири (и ~ house); 2. юр. недвижимо имущество; З. наета земя и др. имущество.

tenemental

- [teni'mentl] а нает от квартиранти/наематели; за даване под наем.

tenet

- ['tenit] n принцип, убеждение, догма.

tenfold

- ['tenfould] а десеторен, десетократен. ['tenfould] adv десеторно, десетократно.

tenner

- ['tenъ] n разг. банкнота от десет лира/ам. десет долара.

tennis

- ['tenis] n сп. тенис; a ~ ball/racket топка/ракета за тенис; ~-court тенис-корт; ~ elbow възпаление на лакътната става от преумора от тенис.

tenon

- ['tenъn] n тех., стр. 1. шип, цапфа; втулка; ключ/сглобка с шип; 2. шпилка, жабка; езиче. ['tenъn] v тех., стр. съединявам/свързвам с шип/шпилка.

tenor

- ['tenъ] n 1. ход, обща насока, тенденция; начин на живот; 2. общ смисъл; значение, съдържание; З. юр. точно копие, прение. ['tenъ] n муз. 1. тенор; партия на тенор; ~ violin виола; ~ clef (C) ключ до; 2. attr теноров.

tenotomy

- [te'notъmi] n мед. разрязване на сухожилие.

tenpins

- ['tenpinz] n pl с гл. в sing (игра на) кегли.

tense

- [tens] n грам. глаголно време. [tens] а 1. обтегнат, опънат, свит, стегнаг (за мускул и пр.); изпънат, (из)опнат; вдървен, скован; 2. напрегнат, изопнат, възбуден (за нерви и пр.); ~ moment момент на напрежение; ~ voice издаващ напрежение глас; to be ~ with expectancy очаквам с напрежение/вълнение; З. фон. напрегнат (за гласна). [tens] v изпъвам (се), изопвам (се); стягам (се); напрягам (се); to be/get ~d up изпитвам нервно напрежение, ставам напрегнат.

tensile

- ['tensail] а разтеглив; ~ strength издръжливост на опън, якост.

tensility

- [ten'siliti] n разтегливост; издръжливост, якост.

tension

- ['tenshъn] n 1. обтягане, разтягане; опъване, разпъване; 2. изпънатост, опнатост; З. напрежение; напрегнатост, изопнатост (на нерви и пр.); 4. обтегнати/опънати отношения; 5. ел. в сьчет. напрежение, волтаж: high/low ~ високо/ниско напрежение; attr с високо/ниско напрежение; 6. физ. еластичност (на гaз); налягане (нa парa); 7. мед. налягане (артериално, очно и пр.). ['tenshъn] v подлагам на напрежение и пр. (вж. tension); създавам напрегнатост.

tensity

- ['tensiti] n 1. напрежение; 2. напрегнатост.

tensor

- ['tensъ] n 1. анат. флексор, сгъвач; 2. мат. тензор.

tent

- [tent] n палатка, шатра; bell ~ кръгла палатка. [tent] v 1. покривам (като) с палатка/палатки; 2. настанявам (се) на лагер, лагерувам; З. живея временно на палатка. [tent] n мед. тампон. [tent] n испанско сладко червено вино, използувано главно за причастие.

tent-peg

- ['tent,peg] n колче за разпъване на палатка.

tentacle

- ['tentъkl] n 1. зоол. пипало; 2. бот. ластар, мустаче; З. прен. пипало.

tentacled

- ['tentъkld] а 1. зоол. с пипала; 2. бот. с ластари/ мустачки.

tentacular

- [ten'taekjulъ] а подобен на пипало/ластар/мустаче.

tentaculate

- [ten'taekjuleit] tentacled.

tentage

- ['tentidj] n 1. плат за палатки, брезент; 2. съоръжения за палатка.

tentative

- ['tentъtiv] а 1. пробен, експериментален; a ~ conclusion заключение, подлежащо на изменение; a ~ offer начално предложение при започване на преговори; 2. колеблив, нерешителен, несигурен, неуверен; З. ам. временен; предварителен; 4. предполагаем, хипотетичен. ['tentъtiv] n опит, проба; предложение/теория за изпробване.

tentatively

- ['tentъtivli] adv 1. за опит; като начало; 2. колебливо, неуверено; З. ам. временно.

tenter

- ['tentъ] n 1. рамка за опъване и сушене на плат; 2. тех. разпъвачка, ширилна машина.

tenterhook

- ['tentъhuk] n тех. кука за прикрепяне на плат на рамка/ширилна машина; on ~s в напрегнато очaкване, на тръни.

tenth

- [tenҐ] 1. а десети; 2. п десета част, една десетина.

tenuis

- ['tenjuis] n (pl tenues ['tenjui:z]) фон. беззвучен преграден звук (k, p, t и пр.).

tenuity

- [ti'njuiti] n 1. разреденост (на вьздух, течност и пр.); 2. тънкост, тънкотa (на косьм, глас и пр.); слабост, оскъдност; простота (на стил).

tenuous

- ['tenjuъs] а 1. разреден; 2. тънък; слаб; З. беден, оскъден, незначителен; 4. неуловим, лек, тънък.

tenure

- ['tenjuъ] n 1. владение; собственост, имущество; communal ~ общо владение/ползуване; 2. условия за/срок на ползуване на владение; З. (период/срок на) заемане на служба/пост и пр.; during his ~ of office докато беше на служба/заемаше поста; 4. ам. назначение на постоянна длъжност (особ. за учител).

tepee

- ['ti:pi:] n индианска колиба.

tepefy

- ['tepifai] v позатоплям (се).

tepid

- ['tepid] a 1. топличък, възтопъл; хладък (за вода и пр.); 2. хладен, равнодушен, безразличен (за чувства и пр.).

tepidity

- [te'piditi] n 1. кладка/умерена температура; 2. хладност, хлад; хладина, безразличие, равнодушие.

tepidly

- ['tepidli] adv 1. хладно; 2. равнодушно/с безразличие.

terai

- [tъ'rai] n широкопола шапка от филц.

teraphim

- ['terъfim] n малък домашен идол у старите евреи.

teratoid

- ['terъ'toid] а биол. уродлив, патологичен.

teratology

- [terъ'tolъdji] n биол. изучаване на уродливи форми на живот и на патологични изменения в организмите, тератология.

teratoma

- [terъ'toumъ] n мед. вид тумор, тератома.

terbium

- ['tъ:biъm] n хим. тербий.

tercel

- [tъ:sl] n мъжки ястреб, особ. ястреб-скитник.

tercentenary

- [tъ:sen'ti:nъri] 1. а тристагодишен; 2. п (чествуване на) тристагодишнина.

tercentennial

- [,tъ:sen'teniъl] 1. a ставащ (на) всеки/траещ триста години; 2. п tercentenary 2.

tercet

- ['tъ:sit] n 1. проз. тристишие, терцина; 2. муз. триола.

terebinth

- ['teribinҐ] n вид юж.-европ. терпентиново дърво (Pistacia terebinthus).

terebinthine

- [teri'binҐain] а терпентинов.

teredo

- [te'ri:dou] n зоол. корабен червей.

terete

- [te'ri:t] а биол. гладък и закръглен.

tergal

- [tъ:gl] а зоол. гръбен, дорсален.

tergiversate

- ['tъ:djivъ:seit] v 1. ставам ренегат; 2. правя противоречиви изказвания; З. извъртам, усуквам; меня позициите си.

tergiversation

- [tъ:djivъ:'seishъn] n 1. ренегатство, отстъпничество, предателство; 2. извъртане, усукване.

term

- [tъ:m] n 1. срок, период; during his ~ of office докато беше на служба/заемаше този пост; presidential ~ президентски мандат; 2. платежен срок, ден на плащане (обик. на З месеца); to owe a ~'s rent дължа наем за З месеца; З. семестър; учебен срок; during ~ през учебно време; 4. съдебна сесия; 5. мат. член; 6. лог. член (на силогизьм); 7. термин; рl изрази, фразеология, език; in ~s of approval одобрително; in flatterin/glowing ~s ласкаво, хвалебствено; in ~s of с езика на; от гледна точка на; превърнат в; изчислен с; in ~ s of science на езика на/от гледна точка на науката; his work is not profitable in ~s of money работата му не e изгодна от парична гледна точка; in ~s of metrical measures превърнато в метрична система; in set ~s ясно, определено, решително, недвусмислено; 8. ост. край, граница; 9. край на периода на нормалната бременност; she has reached her ~ време e да ражда (за бременна жена); 10. мед. менструация, период; 11. рl условия на договор и пр.; условия за плащане, цена, хонорар; what are your ~s for lessons? колко вземате за уроци? on easy ~s на износна цена, при изгодни условия; not on any ~ на никаква цена, за нищо на света; on these ~ s при тези условия; to come to ~ s отстъпвам, приемам условията, примирявам се (with с); the enemy came to ~s неприятелят капитулира; to bring s.o. to ~s принуждавам някого да се съгласи на/да приеме условията ми; on ~s of friendship/equality, etc. на приятелски/равни и пр. начала; 12. лични отношения; to be on good/friendly ~s with в добри/приятелски отношения съм с; we are not on speaking ~s 1) не се познаваме, само се знаем; 2) не си говорим, скарани сме; 13. ист. рим. граничен стълб, често с бюста на бога Термин; ~ of reference компетенция, ресор; инструкции. [tъ:m] v наричам, назовавам, определям като.

term paper

- ['tъ:mpeipъ] n семестриална/срочна писмена работа.

term-time

- ['tъ:mtaim] n 1. семестър; учебно време; 2. сесия (сьдебна и пр.).

termagant

- ['tъ:mъgъnt] n 1. зла/деспотична жена, кавгаджийка; 2. attr свадлив, опърничав.

termer

- ['tъ:mъ] n човек, който излежава присъда/изслужва мандат и пр.

terminable

- ['tъ:minъbl] а 1. с oгpaничeн/oпpeдeлeн срок; 2. който може да свърши/да бъде прекратeн.

terminal

- ['tъ:minъl] а 1. разположен/намиращ се накрая, краен, пограничен; 2. намиращ се в последен/неизлечим стадий; the ~ ward отделение в болница за неизлечимо болни; З. последен, заключителен, завършващ; 4. извършван/повтарящ се периодически; 5. семестриален; сесиен; 6. пределен, краен (за скорост и пр.); 7. срочен; 8. бот. намиращ се на върха на стебло и пр. ['tъ:minъl] n 1. край на жп/автобусна/въздушна и пр. линия, последна/крайна спирка; 2. семестриален/срочен изпит; З. арх. украса на края на колона и пр.; 4. ел. клема; извод; изводен изолатор; входно съединение; входен изолатор; 5. завършък, край; крайна сричка/буква/дума; 6. устройство за установяване на връзка с компютър и други съобщителни системи.

terminally

- ['tъ:minъli] adv 1. накрая; 2. всеки семестър.

terminate

- ['tъ:mineit] v 1. приключвам, прекратявам (договор, бременност); завършвам (with с, на); 2. слагам/ лоставям граница/предел на; ограничавам; З. съкращавам (работници).

termination

- [tъ:mi'neishn] n 1. завършване, свършване; 2. грам. окончание; З. приключване; 4. прекратяване (на бременност, договор и пр.); 5. завършък, край; to put a ~ to s.th., to bring s.th. to a ~ завършвам/довеждам нещо докрай; 6. изтичане на срок (на договор и пр.).

terminative

- ['tъ:minъtiv] а 1. краен, заключителен, завършващ; 2. грам. пределен (за гл. форма).

terminator

- ['tъ:mineitъ] n 1. този, който/това; което завършва/довършва нещо; 2. астр. линия, отделяща осветената от неосветената част на небесно тяло, терминатор.

termini

- [] вж. terminus.

terminological

- [tъ:minъ'lodjikl] а терминологлчен; ~ inexactitude терминологична неточност; шег. неистина.

terminology

- [tъ:mi'nolъdji] n терминология.

terminus

- ['tъ:minъs] n (pl -ni [-nai] -nuses [-nъsiz] ) 1. крайна гара/аерогара/пристанище/спирка; 2. крайна точка, цел; З. T. римски бог на границите, Термин; 4. term 13.; 5. ~ ad quem/ad quo крайна/изходна точка на довод/политика/период; най-късна/най-ранна възможна дата.

termitary

- ['tъ:mitъri] n гнездо/могила на термити.

termite

- ['tъ:mait] n зоол. термит (Isoptera).

termless

- ['tъ:mlis] a 1. безграничен, безкраен, неограничен; 2. безусловен.

tern

- [tъ:n] n зоол. малка морска птица, подобна на чайка (Sterna). [tъ:n] n тройка; три лотарийни номера, които, изтеглени заедно, носят голяма печалба; голяма лотарийна печалба.

ternary

- ['tъ:nъri] а 1. троен, трикомпонентен; 2. мат. троичен.

ternate

- ['tъ:neit] а 1. подреден на тройки; 2. бот. троен (за листo).

terne

- [tъ:n] n матова ламарина, тенеке (и ~ plate).

terpsichorean

- [tъ:psiko'riъn] а балетен, танцов; the ~ art балетното изкуство.

terra firma

- ['terъ'fъ:mъ] n суха земя; суша; твърда/здрава почва.

terra incognita

- [terъin'kognitъ] n 1. неизвестна/непозната територия; 2. неизследвана/непозната облаcт.

terra-cota

- [terъ'kotъ] n изк. 1. изпечена глина, теракота; керамика теракота; 2. цвят на изпечена глина.

terrace

- ['terъs] n 1. тераса(и геол.); 2. редица от еднотипни къщи (обик. над склон); З. терасовидно засят/засаден хълм/наклон. ['terъs] v построявам/устройвам във вид на тераси (градина и пр.); терасирам (хьлм, наклон и пр.); a ~d roof плосък покрив тераса.

terrain

- [te'rein] n 1. местност, терен; 2. почва, терен; З. attr земен, повърхностен; ~ flying ав. ориентиране по земни обекти.

terrapin

- ['terъpin] n 1. сладководна костенурка (Теstudinidae); 2. вид сглобяема едноетажна сграда.

terraqueous

- [te'reikwiъs] а 1. състоящ се от суша и вода; 2. земноводен; З. сухопътен и морски.

terrarium

- [te'rЁъriъm] n (pl -riums [-riъmz] , -ria [-riъ] ) терариум.

terrazzo

- [tъ'raetsou] n um. стр. подова мозайка.

terrene

- [te'ri:n] a 1. от земя/пръст, пръстен; 2. земен, светски.

terrestrial

- [tъ'restriъl] I. a 1. земен, сухоземен, сухопътен; 2. светски, земен; З. растящ/живеещ на/в земята; 4. ~ planets планетите на слънчевата система; II. п земен жител/обитател.

terret

- ['terit] n халка на хамут, през която минава юздата.

terrible

- ['terъbl] а 1. ужасен, страшен; 2. разг. краен, огромен; много лош/слаб; невъзможен.

terribly

- ['terъbli] аdv разг. 1. ужасно, страшно; 2. крайно, невъзможно.

terrier

- ['teriъ] n 1. порода куче териер; 2. T. войник от териториалната армия. ['teriъ] n 1. имуществена книга на частни лица/корпорации; 2. ист. документи за имуществото на васали/арендатори.

terrific

- [tъ'rifik] a 1. ужасен, страшен; 2. разг. огромен; знаменит, славен; чудесен, удивителен.

terrifically

- [tъ'rifikъli] adv 1. ужасно, страшно; 2. разг. много, извънредно; удивително.

terrify

- ['terifai] v ужасявам; плаша; to be terrified ужасявам се, ужасно ме е страх.

terrine

- [tъ'ri:n] n глинен съд, особ. за продажба на пастет и др. деликатеси.

territorial

- [teri'to:riъl] I. a 1. териториален, областен; 2. поземлен; II. п войник/доброволец от териториалната армия.

territorialize

- [teri'to:riъlaiz] v 1. разширявам с нови територии; 2. превръщам в зависима територия.

territory

- ['teritori] n 1. територия, облаcт (и прен.); 2. зависима област/територия; ам. облаcт, която още няма правата на щат.

terror

- ['terъ] n 1. ужас, страх; to be in/have a ~ of страхувам се от; to strike ~ into s.o. изпълвам някого с ужас; 2. терор; З. човек/нещо, което вдъхва/вселява ужас; 4. разг. напаст, беля, страшилище (за човек).

terror-stricken

- ['terъrstrikn] а обзет/обладан от ужас, ужасен.

terrorism

- ['terъrizm] n терор, тероризъм.

terrorist

- ['terъrist] n терорист.

terroristic

- [terъ'ristik] а терористичен.

terrorize

- ['terъraiz] v тероризирам.

terry

- ['teri] n текст. хавлиена тъкан с неотрязана бримка (и ~ cloth).

terse

- [tъ:s] а сбит, стегнат, ясен, изразителен (за стил, реч); изразяващ се ясно, стегнато и изразително (за оратор и пр.).

tersely

- ['tъ:sli] adv кратко, сбито, стегнато, ясно.

terseness

- ['tъ:snis] n сбитост, стегнатост, изразителност (на стил).

tertian

- [tъ:shn] а мед. който се явява през ден; ~ fever/ague малария терциана.

tertiary

- ['tъ:shiъri] а 1. геол. третичен; 2. трети по ред/степен/важност и пр.; З. намиращ се в третия стадий. ['tъ:shiъri] n 1. геол. T. терциер; 2. зоол. махово перо от третия ред; З. цьрк. ист. монах от трета степен.

terylene

- ['terili:n] n текст. синтетично влакно; (плат от) терилен.

terza rima

- [,tЁъtsъ'ri:mъ] n urn. лит. тристишна строфа с верижно кръстосана рима, терцина.

tessellate

- ['tesileit] v правя/покривам с мозаeчен паваж.

tessellation

- ['tesileishn] n мозайка, мозаечен паваж.

tessera

- ['tesъrъ] n (pl -rae [-ri:] ) мраморно/каменно/дървено и пр. кубче/паве за мозайка.

test

- [test] n 1. изпитание; 2. изпит; контролна работа; тест; to put to the ~ поставям на изпитание; З. проба, изпробване, проверка; изследване, анализ; ~ fly изпитателен/пробен полет/летене; 4. сериозно изпитание, пробен камък; 5. мерило, критерий; 6. хим. реакция; реактив; 7. метал. количество благороден метал, отделено за претегляне; 8. метал. купел; 9. ~ case юр. дело, служещо за образец при решаване на аналогични дела. [test] v 1. подлагам на изпитание; 2. изпробвам; изпитвам, проверявам; изследвам; to have o.'s blood ~ed правя си изследване на кръвта; З. хим. анализирам с реактив; 4. метал. купелувам. [test] n зоол. черупка, броня.

test pilot

- ['testpailъt] n пилот, който извършва полети за изпробване на самолети.

test-fly

- ['testflai] v ав. изпитвам самолет в полет.

test-match

- ['testmaetsh] n cn. мач от международно състезание по крикет/ръгби.

test-paper

- ['testpeipъ] n 1. хим. лакмусова хартия, лакмус; 2. писмена контролна работа.

test-piece

- ['testpi:s] n музикален и пр. откъс, изпълнен от кандидат за участие в музикални и пр. конкурси.

test-tube

- ['testtju:b] n 1. епруветка; 2. култура в опитна среда; ~ baby бебе, родено в резултат на изкуствено осеменяване извън утробата на майката.

testable

- ['testъbl] а който може да бъде изпробван/изпитан/проверен. ['testъbl] а юр. който може да се завещава.

testaceous

- [tes'teishъs] а 1. с/от/като черупка; 2. керемиденочервен.

testacy

- ['testъsi] n положение на покойник, оставил валидно завещание.

testament

- ['testъmъnt] n 1. юр. завещание (и last will and ~); 2. цьрк. завет, обик. Новият завет; the New/the Old ~ Новият/Старият, Вехтият завет; З. разг. писмено излагане на вярвания, убеждения, принципи и пр.

testamentary

- [testъ'mentъri] а юр. 1. завещан; определен/ предаден чрез завещание; 2. завещателен.

testate

- ['testeit] 1. а оставил валидно завещание; 2. п покойник, оставил валидно завещание.

testator

- [tes'teitъ] n завещател.

testatrix

- [tes'teitriks] ж.р. от testator.

tester

- ['testъ] n 1. човек, който проверява/подлага на изпитание/изпробва; лаборант; 2. прибор/уред за изпробване/анализиране. ['testъ] n балдахин над легло/амвон/олтар. ['testъ] n ист. шилинг от времето на Хенрих VIII.

testicle

- ['testikl] n анат. тестикул, тестис.

testiculate

- [tes'tikjulit] а яйцевиден, яйцеобразен.

testification

- [testifi'keishn] n 1. свидетелствуване; 2. показание.

testifier

- ['testfaiъ] n свидетел (в процес).

testify

- ['testifai] v 1. давам показания, свидетелствувам; 2. изразявам лично убеждение; З. потвърждавам; to ~ against 1) отричам; 2) свидетелствувам против; 4. заявявам тържествено/под клетва; 5. показвам, доказвам, свидетелствувам (to за).

testily

- ['testili] adv раздразнено, сопнато, сприхаво; сухо.

testimonial

- [testi'mouniъl] n 1. свидетелство, атестат; 2. препоръка, препоръчително писмо; З. приветствено слово/адрес (обик. придружено с подарьк, парична сума).

testimony

- ['testimъni] n 1. свидетелски показания; to bear ~ to свидетелствувам за, потвърждавам; 2. свидетелство, доказателство, данни; белег, показател; the ~ of history историческите данни; З. ост. тържествена декларация; 4. библ. и рl скрижали; светото писание.

testiness

- ['testinis] n сприхавост, раздразнителност; сухота.

testing

- ['testi¤] а изискващ огромни усилия/способности.

testis

- ['testis] (pl -tes [-ti:z]) testicle.

testudo

- [tes'tu:dou] n рим. ист. прикритие от щитове над обсаждащи войски.

testy

- ['testi] а сприхав, раздразнителен; обидчив.

tetanic

- ['tetъnik] а подобен на/причиняващ тетанус.

tetanus

- ['tetъnъs] n тетанус; мускулни спазми като при тетанус.

tetchy

- ['tetshi] а 1. раздразнителен; 2. обидчив, докачлив.

tete-a-tete

- ['tetъ'tet] n, a, adv фр. разговор (насаме), интимен (разговор), тет-а-тет.

tether

- ['tеъ] n 1. въже/верига за връзване на животни за кол; to be at the end of o.'s ~ на края на силите/ търпението/възможностите си съм, не мога вече; 2. обсег/обхват на знания/власт и пр. ['tеъ] v връзвам животно за кол.

tetrad

- ['tetrъd] n 1. четворка, четири; 2. група от четири; З. хим. четиривалентен елемент.

tetragon

- ['tetrъgon] n четириъгълник; regular ~ квадрат.

tetragrammaton

- ['tetro'graemъton] n четирибуквена дума; 2. рел. евр. JHVH и др. като писмено обозначение за Йехова.

tetrahedron

- [tetro'hi:drъn] n геом. четиристен, тетраедър.

tetralogy

- [ti'traelъdji] n тетралогия.

tetrameter

- [ti'traemitъ] n проз. четиристъпен стих, теграметър.

tetrandrous

- [ti'traendrъs] а с четири тичинки.

tetrapod

- ['tetrъpod] a, n четироног(о животно).

tetrarch

- ['tetra:k] n ист. тетрарх.

tetrarchy

- ['tetra:ki] n ист. тетрархия.

tetrastich

- ['tetrъstik] n проз. четиристишие.

tetrode

- ['tetroud] n физ., рад. електронна лампа с четири електрода.

tetter

- ['tetъ] n екзема, лишей; eating ~ кожна туберкулоза.

teuton

- ['tju:tъn] n тевтонец; разг. германец.

teutonic

- [tju:'tonik] 1. а тевтонски, германски; 2. n прагермански език.

text

- [tekst] n 1. текст; 2. тема; to stick to o.'s ~ не се отклонявам от темата си; З. цитат от Библията, проповед; 4. книги/текстове, посочени като източници; 5. едро ръкописно писмо, особ. в ръкописи (и ~ hand).

textbook

- ['tekstbuk] n учебник, ръководство.

textile

- ['tekstail] I. а текстилен; II. n 1. тъкан, материя, плат; 2. обик. pl текстил, текстилни изделия.

textual

- ['tekstjuъl] а 1. текстов; на/в текста; 2. текстуален, буквален, дословен.

textualism

- ['tekstjuъlizm] n строго придържане към авторския текст.

textually

- ['tekstjuъli] а дословно, текстуално, точно.

textural

- ['tekstshъrъl] а 1. на/в тъканта; 2. на/в строежа/ структурата.

texture

- ['tekstshъ] n 1. качество на тъкан; loose ~ рехава/ рядка тъкан; 2. биол. структура на тъкан; З. текстура; консистенция; 4. изк. фактура; строеж, устройство, структура; 5. характерно качество, натюрел.

textured

- ['tekstshъd] a: close/loose ~ стегнат/рехав (за плат и пр.).

thalamus

- ['Ґaelъmъs] n 1. анат. вътрешността на мозъка, откъдето излиза нерв, особ. зрителният; 2. бот. чашка; З. гр. ист. стая за жени.

thalassic

- [Ґъ'laesik] а морски.

thaler

- ['Ґа:lъ] n ист. немска сребърна монета, талер.

thalidomide

- [Ґъ'lidomaid] n мед. успокоително средство, причиняващо деформация на крайниците на зародиша у бременна жена; ~ baby/child бебе/дете, родено с деформации, причинени от вземането на лекарството от майката по време на бременността.

thallium

- ['Ґaeliъm] n хим. талий.

thallophyte

- ['Ґaelъfait] n талусно растение (водорасло, лишей и пр.).

thallus

- ['Ґaelъs] n бот. талус.

than

- [aen] cj. отколкото, от (сьс сравн. cm.); he is taller ~ you той e по-висок от теб; she is more ~ twenty тя e над 20 години; I'd do anything rather/sooner ~ ... бих направил всичко друго, само не...; easier said ~ done по-лесно e да се каже, отколкото да се направи; 2. освен; anybody other ~ himself всеки друг освен него, само не той; no other ~ himself никой друг/не някой друг, а самият той; anywhere else ~ at home всякъде другаде, само не у дома; not known elsewhere ~ in London неизвестен другаде освен в Лондон, известен само в Лондон; nothing else ~ нищо друго освен; само, изцяло; my failure is due to nothing else ~ my own carelessness моят неуспех се дължи изцяло на нехайството ми; З. когато; и (обик. в сьчет.); hardly/scarcely... ~ едва/току-що... когато/и.

thanage

- ['Ґeinidj] n ист. 1. титла/ранг на тан; 2. земя под владението на тан.

thane

- [Ґein] n 1. ист. тан; 2. шотл. вожд на клан.

thank

- [Ґae¤k] v благодаря, благодарен съм; ~ you благодаря; ~ you for the salt, please подайте ми, моля, солта; ~ you for nothing upoн. много ти благодаря (за отказана помощ); I will ~ you to mind your own business не се бъркай в работите ми, ако обичаш; I may ~ myself/I have only myself to ~ for that сама съм си виновна за това; ~ God/goodness/heaven(s), God be ~ed разг. слава богу; ~ goodness all is over слава богу, всичко свърши.

thank-offering

- ['Ґae¤k,ofъri¤] n благодарствено жертвоприношение.

thankful

- ['Ґae¤kful] а благодарен, признателен.

thankfully

- ['Ґae¤kfuli] adv благодарно, с благодарност.

thankless

- ['Ґae¤klis] a 1. неблагодарен, непризнателен; 2. неблагодарен; безполезен (за работа, задача и пр.).

thanks

- [Ґae¤ks] n pl 1. (израз на) благодарност; to offer/express/extend o.'s ~ изразявам/изказвам благодарността си; to smile/bow o.'s ~ усмихвам се/ покланям се в знак на благодарност; ~ to 1) благодарение на; 2) вследствие на, заради; we succeeded small ~ to you и без твоята помощ успяхме; small/uрон. much ~ I got for it не получих никаква благодарност за това; small/no ~ to въпреки; no, ~ разг. благодаря, не искам; to give ~ произнасям благодарствена молитва при ядене; 2. разг. thank you (вж. tnank).

thanksgiving

- ['Ґae¤ksgivi¤] n 1. изразяване на благодарност; 2. благодарствен молебен; З. ам. T. (Day) официален празник в САЩ в памет на първите колонизатори.

that

- [aet] pron (pl those [ouz]) 1. demonstr този; онзи; ~ one онзи (там); (is) ~ you? ти ли си? who's ~? кой e (на вратата, телефона и пр.); ~'s what he told me това ми каза той; ~'s where/how/why he lives eто къде/как/защо живее той; but for ~ ако не беше това, без това; have things come to ~? до това ли/дотам ли е стигнала работата? like ~ така; по такъв начин; and all ~ и други подобни, и прочие; this one and ~ товаонова, различни неща; (and) ~'s ~ разг. това е то, и толкоз; none of ~ now! стига! 2. замества cъщ. за избягване на повторение: the scenery here is lovelier than ~ around our town тук природата е покрасива, отколкото тази около нашия град; З. за усилване: make up your mind and ~ at once! решавай, и то веднага! she is a clever girl - ~ she is тя е умна девойка - наистина (умна е); he is a fine chap -~ he is not той е славен човек - никак даже/съвсем не е такъв; 4. корелативно: those who wish to go may do so онези, които желаят да си отидат, могат да го сторят; (one of) those (who were) present/invited (един от) присъствуващите/поканените; 5. rel с ограничаващо значение които, когото; the girl (~)I was speaking about девойката, за която говорех; this is about all (~) I have to say това е всичко, което мога да кажа; there is the house (~) he built ето я (там) къщата, която той построи; the best (~) I can do най-доброто, което мога да сторя; what is it (~) makes you think so какво те кара да мислиш така; there is nothing here ~ matters нищо тук не е от значение; ~'s right/it! точно така! браво! ~'s a good boy хайде, бъди/ти си добро момче; ~'s a dear хайде, бъди така мил (при молба за услуга и пр.); ~'s one of those days това e един от онези дни, в които всичко върви наопаки. [aet] adv 1. разг. толкова, така, до такава стелен; I can't see ~ far не виждам толкова далеч; it was ~ big беше ей толкова голямо; he has done ~ much (eто) толкова e направил; it wasn't (all) ~ cold не беше чак толкова студено; 2. rel в който, когато, с/при и пр. който; the day (~) I first met her денят, в който/когато я видях за първи път; at the speed (~) we were going we could not stop при бързината, с която карахме, ние не можехме да спрем. [aet] сj 1. че често се изпуска, he said (~) he would come той каза, че ще дойде; the trouble is (~) I can't wait бедата e, че не мога да чакам; it is rather ~ he hasn't the money причината е/по-скоро e това, че той няма пари; 2. след изрази като it is strange/unlikely/hardly да; it's unlikely ~ he'll be in малко вероятно e да си е вкъщи; З. за да; he lives ~ he may eat той живее, за да яде; 4. so... ~ толкова/така..., че; I am so sleepy ~ I can't keep my eyes open така ми се спи, че нищо не виждам; 5. желание, учудване, сьжаление и пр.: oh, ~ I might see her once more! о, да можех да я видя още веднъж! oh, ~ I had never met her! да не бях я срещал никога! ~ he should behave like that! така да се държи! to think ~ I knew nothing! и аз да не зная нищо! he has not been there ~ I know доколкото зная, той не e бил там; not ~ I know of доколкото зная, не.

thatch

- [Ґaetsh] n 1. сламен/тръстиков покрив; 2. разг. гьста рошава/сплъстена коса. [Ґaetsh] v слагам покрив от слама/тръстика.

thatching

- ['Ґaetshi¤] n 1. слагане на сламени покриви (като занаят); 2. сламен/тръстиков покрив; З. слама/тръстика за покрив.

thaumaturge

- ['Ґo:mъtъ:dj] n чудотворец, магьосник; фокусник.

thaw

- [Ґo:] v 1. топя (се), разтопявам (се); прен. загубвам хладината си (за човек) (и с out); 2. разг. (по-) затоплям се (за човек, време и пр.); З. поотпускам се, ставам по-приветлив. [Ґo:] n топене, размразяване; отпускане, затопляне (на времето).

the

- [ъ] (пред сьгласна); [i] (пред гласна и нямо h); [i:] (под ударение); def. article 1. с определящо знач.: ~ man in ~ corner човекът в ъгьла; England of ~ Tudors Англия от времето на Тюдорите; 2. с родово знач.: ~ whale is a mammal китът e млекопитаещо; З. с редни числ. и прев. cm.: Edward ~ Seventh Едуард VII; in ~ last row на последния ред; 4. с географски имена, имена на вестницu и пр.: ~ USA САЩ; ~ Hague Хага; ~ Alps Алпите; ~ Thames Темза; ~ Atlantic (Ocean) Атлантическият океан; ~ Times в. Таймз; ~ Browns сем. Браун; 5. с разпределително знач.: 50 p. ~ pound по 50 пенса фунта; four apples to ~ pound по 4 ябълки в един фунт; eight minutes to ~ mile осем минути на миля; 6. сьс знач. на показ. мест.: at ~ moment в момента, в този момент; I like ~ man харесва ми този човек; 7. сьс субстантивирано прил.: 1) в ед. ч. с отвлечено знач.: ~ sublime възвишеното; 2) в ед. ч. сьс знач. на мн. ч.: ~ poor бедните; ~ English англичаните; З) в мн. ч.: ~ conservatives консерваторите; 4) с прил., означаващо езика на да ден народ: translated from ~ Spanish преведено от испански; 8. с имената на някои болести: ~ measles шарка; ~ mumps заушки; 9. [i:] (винаги ударено): he too is Walter Scott but not ~ Walter Scott и той e Уолтър Скот, но не прочутият Уолтър Скот; he is ~ specialist on той e най-добрият/найизвестният специалист по; tea is ~ drink for a cold чаят e най-доброто питие, когато човек е настинал; 10. вьв вьзклицания: какъв; ~ cheek! какво нахалство! [ъ] adv сьс сравн. ст. 1. още по-, толкова по-; it will be ~ easier for you as you are younger на тебе ще ти бъде още по-лесно, защото си по-млад; so much ~ better/~ worse for him толкова по-добре/по-зле за него; 2. колкото... толкова; ~ more I read ~ more I forget колкото повече чета, толкова повече забравям; less said about it ~ better колкото по-малко говорим за това, толкова по-добре; да не говорим за това.

theatre

- ['Ґiъtъ] n 1. театър; to go to the ~ ходя/отивам на театър; open-air ~ театър на открито, летен театър; the ~ of cruelty театърът на ужаса; the ~ of the absurd театърът на абсурда; picture ~ кинотеатър; 2. the ~ драма, драматургия; З. сценично изкуство; this play is good ~ тази драма e сценична; 4. амфитеатрална аудитория; 5. мед. операционна зала; 6. арена; ~ of operations/war ~ арена на военни действия.

theatre-goer

- ['Ґiъtъgouъ] n редовен посетител/любител на театъра.

theatre-going

- ['Ґiъtъgoui¤] n посещение на театри.

theatric

- [Ґi'aetrik] theatrical.

theatrical

- [Ґi'aetrikl] a 1. театрален, драматичен; сценичен; 2. пренебр. театрален, мелодраматичен; показен, гонещ външни ефекти; изкуствен; З. надут, пищен.

theatricality

- [Ґiaetri'kaliti] n 1. пренебр. театралност, неестественост; показност; 2. надутост, пищност.

theatricals

- [Ґi'aetrikъlz] n pl театрални представления, особ. любителски; amateur ~ театрална самодейност.

theban

- ['Ґi:bъn] 1. а тивански; 2. п жител на гр. Тива, тиванец.

theca

- ['Ґi:kъ] n (pl -cae [-si:]) 1. бот. капсула; 2. зоол. обвивка на какавида и пр.

thee

- [i:] pron pers ост. косвен падеж от thou те, тебе, ти.

theft

- [Ґeft] n кражба.

thegn

- [Ґein] thane.

theine

- ['Ґi:in] n хим. теин.

their

- [Ёъ] pron pers attr техен.

theirs

- [Ёъz] pron poss predic техен; this is mine and that is ~ това e мое, а онова тяхно; he is a good friend of ~ той e техен добър приятел.

theism

- ['Ґi:izm] n фил. теизъм.

them

- [еm] pers. pron косвен падеж от they 1. тях, ги, им; 2. разг. those.

thematic

- [Ґi'maetik] a 1. тематичен, по тема; ~ catalogue тематичен каталог; 2. грам. тематичен.

theme

- [Ґi:m] n 1. тема (и муз.); 2. грам. основа; З. сигнал на радиостанция или при започване/свършване на радиопрограма.

theme-song

- ['Ґi:mso¤] n (основна) мелодия на филм и пр.

themselves

- [em'selvz] pron 1. refl се, себе си, си, тях си; they enjoyed ~ те се забавляваха; 2. emph те самите, лично те.

then

- [en] adv 1. тогава, по това/онова време; I was still a student ~ тогава бях още ученик; the ~ existing laws съществуващите по онова време закони; ~ and there, there and ~ още там, на самото място, на момента, веднага; before ~ преди това, по-рано; I shall wait till ~ ще чакам дотогава; I shall be there by ~ ще бъда вече там дотогава; 2. после, след това; I had a week in Venice and ~ went to Rome прекарах една седмица във Венеция и после отидох в Рим. [en] cj 1. тогава, в такъв случай; следователно, значи; take it ~ if you need it so much вземи го тогава, щом толкова ти трябва; if he read it ~ he knows ако го e чел, значи знае; ~ why did he do it? в такъв случай защо го e направил? 2. освен това, също така, а/пък и; ~ there is my sister - you must not forget her и после сестра ми - не бива да забравяш за/и нея; (and) ~ you must remember it won't be easy for me пък и не трябва да забравяш, че няма да ми е лесно; З. all right/(very) well ~ добре тогава, добре де; very well ~ have it your own way! добре де, прави каквото искаш/както знаеш; now ~ 1) и тъй/така...; now ~, let's begin our lesson и така, да започнем урока; 2) е-е! (изразява протест, недоволство, предупреждение); now ~, stop talking, please? е, (хайде) престанете да разговаряте, моля! [en] а тогавашен, от онова време; the ~ secretary тогавашният секретар.

thenar

- ['i:nъ] n анат. 1. длан; 2. ходило, стъпало, тенар.

thence

- [ens] adv книж. 1. оттам; 2. оттогава нататък; a year ~ една година след това/по-късно; З. оттам, от това; затова, следователно; ~ it follows that от това/оттук следва, че.

thenceforth

- [ens'fo:Ґ] adv оттогава насам.

theocracy

- ['Ґi'okrъsi] n теокрация.

theodolite

- [Ґi'odъlait] n геод. теодолит.

theogony

- [Ґi'ogъni] n 1. дял от езическата теология, занимаваща се с произхода и родословието на боговете; 2. поема за произхода на боговете.

theologian

- [Ґi:ъ'loudjiъn] n теолог, богослов.

theological

- [Ґi:ъ'lodjikl] а богословски.

theology

- [Ґi:'olъdji] n теология, богословие.

theophany

- [Ґi:'ofъni] n явяване на бог пред хората в човешки вид.

theorem

- ['Ґiъrem] n теорема.

theoretical

- [Ґiъ'retikъl] а теоретичен, теоретически.

theoretically

- [Ґiъ'retikъli] adv теоретично, на теория.

theoretician

- [Ґiъri'tishъn] n теоретик.

theorize

- ['Ґiъraiz] v теоретизирам.

theory

- ['Ґiъri] n 1. теория; ~ of music теория на музиката; atomic ~ атомна теория; probability ~ теория на вероятностите; in ~ на теория, теоретически; 2. разг. теория, мнение.

theosophical

- [Ґi:ъ'sofikl] а теософски.

theosophist

- [Ґi'osъfist] n теософ.

theosophy

- [Ґi'osъfi] n теософия.

therapeutical

- [Ґerъ'pjutikl] а терапевтичен, лечебен.

therapeutics

- [Ґerъ'pjutiks] n pl терапевтика; терапия.

therapeutist

- [Ґerъ'pjutist] n терапевт.

therapy

- ['Ґerъpi] n и в сьчет. терапия; radio- ~ радиотерапия.

there

- [Ёъ] adv 1. там; ~ it is! 1) ето го! 2) това е то! ~ you are! 1) ето те/ви! 2) ето какво стана! ето (ти) на! ~ they come eто ги, идат; ~ goes the train 1) ето го влакът; 2) ето че влакът замина/тръгна; he left ~ last night той замина оттам снощи; ~ and then още там, веднага; we are (nearly) ~ почти стигнахме вече; halo/hi/you ~! ей, ти там! I have been ~ before sl. знам ги тия работи, разбираме ги ние тия (неща); to be all ~ умен съм; с всичкия си съм; бива ме; not to be all ~ не съм с всичкия си, липсва ми нещо; to get ~ разг. постигам целта си, успявам; ~ or thereabouts горе-долу толкова/ тогава; там някъде, татък; ~ and back дотам и обратно; 2. тук, по този въпрос/пункт, в този случай; her attitude ~ is wrong нейното отношение по този въпрос е погрешно; ~ is where I disagree with you тук/по този пункт именно не съм съгласен с теб; 3. ~ є to be има (безлично за наличие); ~ is only one има само един; ~ are two има две; ~ is a page missing липсва едиа страница; ~ is no stopping him той няма спиране, не можеш да го спреш; for ~ to be progress ~ must be peace за да има прогрес, трябва да има мир; 4. пред някои непреходни гл. не се превежда: ~ comes a time when идва време, когато; ~ remains nothing for me to do but нищо друго не ми остава да направя освен; ~ once lived живял някога/едно време. [Ёъ] int 1. ето (на)! вземи! ето ти! на (ти)! (при плесница, удар и пр.); 2. ~ (you are)! ето на! казах ли ти! З. so ~! ето! на пък! пък на! (на пук); 4. ето, найпосле (свьрших, успях, отьрвах се и пр.); 5. ~, ~! хайде, хайде (не плачи, не се ядосвай и пр.); 6. ~'s a good boy/a dear! хайде/браво, ти си добро момче!

thereabouts

- [Ёъrъ'bauts] adv приблизително/горе-долу толкова/тогава; там, татък; he lives in Soho or ~ той живее в Сохо или там някъде наблизо; she must be thirty or ~ тя трябва да е на около 30 години.

thereafter

- [Ёъr'а:ftъ] adv книж. след това, после, впоследствие; оттогава насам/нататък.

thereat

- [Ёъr'aet] adv ост. там; след това; във връзка с това, по тази причина/повод.

thereby

- [Ёъ'bai] adv 1. така, по този/такъв начин; 2. по това, във връзка с това; and ~ hangs a tale и по този повод има какво да се разкаже, и това е свързано с една история.

therefor

- [Ёъ'fo:] adv за това, за тази цел.

therefore

- ['Ёъfo:] adv по тази причина, затова; следователно.

therefrom

- [Ёъ'from] adv от това, оттам.

therein

- [Ёъr'in] adv 1. там, на това място; 2. в това отношение; З. ам. тогава.

thereinafter

- [Ёъrin'a:ftъ] adv юр. пак там, по-долу, в следващата част/дял на документ и пр.

thereinbefore

- [Ёъrinbi'fo:] adv юр. пак там, по-горе (в документ и пр.).

thereof

- [Ёъr'ov] adv 1. от това, от него, от този източник; 2. на това, на него.

thereon

- [Ёъr'on] adv 1. на/върху него; a text with a comentary ~ текст с коментар към него; 2. thereupon.

thereto

- [Ёъ'tu:] adv към/в добавка към него.

theretofore

- [Ёъtъ'fo:] adv дотогава, до/преди това време, по-рано.

thereunder

- [Ёъr'лndъ] adv под него, по-долу.

thereunto

- [Ёъr'лntu:] thereto.

thereupon

- [,Ёъrъ'pon] adv 1. тогава, после; веднага/наскоро след това; 2. в резултат/вследствие на това; затова; във връзка с това.

therewith

- [Ёъ'wi] adv 1. с това; към/в добавка към това; 2. веднага след това.

therewithal

- [,Ёъwi'o:l] adv освен, заедно с, в добавка към.

theriac

- ['Ґiъriъk] n 1. лек против ухапване от змия и пр.; 2. ам. лек за всичко, панацея.

theriomorphic

- [Ґiъriъ'mo:fik] а с форма/образ на животно (особ. за божество).

therm

- [Ґъ:m] n фаз. терм (единица мярка за топлина).

thermal

- ['Ґъ:mъl] а 1. топлинен, термичен; калоричен; ~ unit калория (единица мярка за топлина); ~ power station топлоелектрическа централа; ~ reactor атомен термореактор; 2. горещ, термален, минерален (за извор). ['Ґъ:mъl] n отвесно издигащ се поток от топъл въздух.

thermic

- ['Ґъ:mik] а топлинен, термичен.

thermion

- ['Ґъ:maiъn] n физ. термоелектрон, термион.

thermionic

- [Ґъ:mi'onik] а физ. термоелектронен, термионен; ~ rectifier кенотрон.

thermit

- ['Ґъ:mit] n тех. термит; ~ welding термитна спойка/заварка.

thermo-

- ['Ґъ:mou] pref термо-, топло-.

thermochemistry

- [Ґъ:mou'kemistri] n термохимия.

thermocouple

- ['Ґъ:moukлpl] n ел. термоелемент, термодвойка.

thermodynamics

- ['Ґъ:moudai'naemiks] n pl с гл. в sing термодинамика.

thermoelectricity

- ['Ґъ:mouilek'trisiti] n термоелектричество.

thermogenesis

- ['Ґъ:mou'djenisis] n биол. термогенеза.

thermograph

- ['Ґъ:mougra:f] n самопишещ термометър, термограф.

thermometer

- [Ґъ'momitъ] n термометър, топломер; clinical ~ медицински/живачен термометър.

thermonuclear

- [Ґъ:mou'njukliъ] а термоядрен; ~ bomb водородна бомба.

thermoplastic

- [Ґъ:mou'plaestik] а, п (вещество/материя/ материал) който става мек и пластичен при загряване, термопластичен.

thermoregulation

- [,Ґъ:mouregju'leishn] n биол. терморегулация.

thermoregulator

- ['Ґъ:mouregju'leitъ] n терморегулатор; термостат.

thermos

- ['Ґъ:mъs] n термос (и ~ flask).

thermosetting

- [Ґъ:mou'seti¤] а трайно втвърдяващ се след нагряване и оформяне (за пластмаса).

thermosphere

- ['Ґъ:mousfiъ] n термосфера.

thermostable

- [,Ґъ:mou'steibl] а тoплоустойчив.

thermostat

- ['Ґъ:moustaet] n термостат; терморегулатор.

thermotaxic

- [Ґъ:mou'taeksik] а физиол. терморегулиращ.

thesaurus

- [Ґi'so:rъs] n (pl -ri [-rai] ) 1. съкровищница, източник (of); 2. източник на информация; изчерпателен речник; енциклопедия.

these

- [] вж. this.

thesis

- ['Ґi:sis] n (pl -ses [-si:z] ) 1. теза; тезис; 2. дисертация.

thespian

- ['Ґespiъn] 1. а драматичен, трагически; 2. п актьор.

theta

- ['Ґi:tъ] n гръцката буква тета.

theurgical

- [Ґi:'ъ:djikl] а магически, вълшебен.

theurgist

- [Ґi:'ъ:djist] n магьосник, вълшебник, чародей.

theurgy

- ['Ґi:ъ:dji] n магия, вълшебство, чародейство.

thews

- [Ґju:z] n pl 1. мускули, мишци; телесна сила; 2. сила, енергия, жизнеспособност; морална/душевна сила.

they

- [ei] pers pron 1. те; ~ who тези, които; 2. хората; ~ say (хората) казват/разправят; so ~ say така казват/говорят.

thick

- [Ґik] a 1. дебел, плътен; черен (за шрифт); an inch ~ дебел един цол; a ~ ear подуто (от плесница) ухо; the ~ end of the stick дебелият край на тоягата; прен. най-лошата част на нещо (сделка и пр.); 2. гъст, плътен, сбит; чест, рунтав, буен, гъст (за коса и пр.); ~ with dust покрит с дебел слой прах, потънал в прах; air ~ with snow въздух, премрежен/забулен от сняг; trees ~ with leaves силно разлистени/зашумени дървета; to grow ~ er увеличавам се, сгъстявам се (за тьлпа и пр.); З. изобилен, многоброен; чест; 4. мътен, кален; 5. мъглив, облачен, пребулен; мрачен; опушен (за време и пр.); the air is ~ прен. атмосферата е натегната/нажежена; 6. непроницаем (за мрак, мьгла); 7. глух, неясен, хрипкав, пресипнал (за глас); 8. глупав, тъп; 9. близък, интимен; (as) ~ as thieves неразделни другари; 10. predic разг. прекален, мъчно поносим, нетърпим; that's a bit/rather ~ това е безобразие, прекаляваш. [Ґik] n 1. най-гъстата част; in the ~ of the wood сред/ вдън гората; 2. дебелата част на нещо (палец и пр.); З. най-оживената част; in the ~ of в разгара на; in the ~ of it/things във водовъртежа на събитията; through ~ and thin решително, въпреки всички пречки, всякак; to go through ~ and thin преодолявам всички трудности, не отстъпвам пред нищо; 4. уч. sl. тъпак. [Ґik] adv 1. дебело; to spread the butter ~ мажа маслото дебело, намазвам с дебел слой масло; the snow/dust lay ~ everywhere дебел пласт сняг/прах покриваше всичко; 2. (на)гъсто, (на)често; силно; to sow ~ засявам нагъсто; his heart beat ~ сърцето му биеще учестено/силно/ускорено; ~ and fast начесто, едно след друго; to fall/come ~ (and fast) сипя се, посипвам се (за сняг, удари и пр.); З. неясно; с преплитащ се език; с пресипнал глас.

thick-headed

- ['Ґikhedid] а глупав, тъп.

thick-skinned

- ['Ґikskind] а прен. безчувствен, дебелокож.

thick-skulled

- ['Ґikskлld] thick-headed.

thick-witted

- ['Ґikwitid] thick-headed.

thicken

- ['Ґikъn] v 1. сгъстявам (се); тепам, валям (плaтно); 2. сгъстявам се; увеличавам се, нараствам; З. усложнявам се, заплитам се (за интрига и пр.); 4. ставам неясен/неразбран (за глас и пр.).

thicket

- ['Ґikit] n гъстак, гъсталак.

thickhead

- ['Ґikhed] n глупак, дръвник.

thickish

- ['Ґikish] a 1. дебеличък, въздебел; 2. гъстичък.

thickness

- ['Ґiknis] n 1. дебелина; 2. гъстота; плътност; сбитост; З. пласт, слой.

thickset

- ['Ґikset] а 1. нагъсто засаден; засаден на гъсти редове; 2. ниcък, набит; як, здрав. ['Ґikset] n 1. гъст жив плет (и ~ hedge); 2. текст. четворно платно.

thief

- [Ґi:f] n (pl thieves [Ґi:vz] ) крадец.

thieve

- [Ґi:v] v крада, извършвам кражби.

thievery

- ['Ґi:vъri] n крадене, кражба, апашлък.

thieves

- [] вж. thief.

thigh

- [Ґai] n бедро.

thigh-bone

- ['Ґaiboun] n бедрена кост.

thill

- [Ґil] n ок.

thimble

- [Ґimbl] n 1. напръстник; 2. метален край/капаче; тех. съединител, муфа, втулка; З. мор. метален наконечник на въже.

thimbleful

- ['Ґimblful] n 1. малко количество; мъничко; 2. разг. малка глътка питие.

thimblerig

- ['Ґimblrig] n 1. панаирджийски фокус с три напръстника и грахово зърно; 2. прен. измама, мошеничество.

thin

- [Ґin] а 1. тънък, тъничък; to wear ~ изтънявам, излинявам, изтърквам се (за плат и пр.); my skirt has worn ~ полата ми се протри от носене; 2. слаб, слабичък; мършав; as ~ as a lath/rail, etc. слаб като вейка; to get/grow/become/wear ~ отслабвам; З. намалявам постепенно (и за действие на лекарство и пр.); my patience is wearing ~ търпението ми e на изчерпване; 4. слаб, рядък, разводнен, воднист (за разтвор и пр.); 5. рядък, тънък, оредял, оскъден (за коса, посев и пр.); ~ on top оплешивял; 6. рядък, разреден (за вьздух, газ); ~ air прен. невидимост, несьществувание; to appear out of ~ air появявам се (като) изневиделица; to disappear into ~ air изчезвам безследно/като дим; 7. тънък, слаб (за глас); 8. малоброен, малочислен; a ~ house театр. слабо посетено представление; 9. прен. плитко скроен, прозрачен, прозиращ; шит с бели конци; a ~ excuse слабо/неубедително извинение/претекст; 10. беден, безсъдържателен (за сюжет, фабула и пр.); 11. слаб, блед, неясен, неконтрастен (за цвят, светлина); to have a ~ time (of it) sl. прекарвам зле, имам си трудности/неприятности; ~ on the ground малоброен, малочислен; a bit/rather/a little too ~ невъзможен, нетърпим; a ~ market замрял пазар. [Ґin] v (-nn-) 1. тънея, изтънявам; слабея, отслабвам; 2. редея, оредявам; намалявам; З. намалявам броя на, разреждам, прореждам (разсад, плодове и пр.); разреждам, размивам; разводнявам; thin away 1) намалявам; 2) изтънявам, изострям (се); thin down 1) слабея, отслабвам; 2) намалявам (се), смалявам (се); thin out 1) редея, оредявам; 2) разредявам (се), разреждам (се); намалявам броя на, прореждам (разсад и пр.).

thin-skinned

- ['Ґinskind] а прен. чувствителен, обидчив; лесно уязвим.

thine

- [ain] poss pron predic, attr твой.

thing

- [Ґi¤] n 1. нещо, предмет, вещ; not a ~ нищо, нищичко; there was hardly a ~ to eat нямаше почти нищо за ядене; 2. pl вещи, принадлежности; багаж; дрехи, облекло; ~s personal/real юр. лични вещи движимо имущество/недвижимо имущество, имот; take off your ~s свали си палтото, шапката, съблечи се; З. рl сечива, инструменти; 4. рl прибори, съдове; 5. нещо, работа; постъпка; въпрос; факт, случай, явление, обстоятелство; good ~ сполучлива шега, остроумна забележка; добра сделка; добро/хубаво нещо; the good ~s of life благата на живота; as a general ~ изобщо; as a usual ~ обикновено; the ~ is that въпросът e, че; it's a good ~ (that) добре че; that is not the same ~ това не e едно и също; as ~s are при сегашното положение на нещата; as ~s go както вървят/се развиват нещата; have ~s come to that? дотам ли e стигнала работата, дотам ли се е стигнало? 6. нещо необходимо/важно/истинско и пр.; the ~ , just/quite the ~, the right/very ~ тъкмо това, което трябва/което се иска; a good rest is just the ~ for you това, от което имаш нужда, е една хубава почивка; it is not (quite) the ~ to не е прилично/прието да; the latest/last ~ in hats/shoes шапки/обувки по посдедна мода; quite the ~ съвсем модерно, най-модерно, по последната мода; 7. човек, сыцество; a dear old ~ стара бабка, мил/симпатичен дядка; young ~ младо същество, младеж, девойка; a ~ like him тип/гад като него; dumb ~s безсловесни същества; above all ~s преди/над всичко; well, of all ~s! как можа да се случи (точно това/така)! да не очакваш просто! among other ~s към/освен това, между другото; and ~s и други такива, и подобни, и така нататък; (the) first ~ най-напред, първото нещо; I'll do it (the) first ~ in the morning първата ми работа утре сутрин ще бъде да направя това; (the) first ~s first най-важните работи - най-напред; (the) last ~ 1) накрая, в последната минута; 2) всичко друго, само не това; for one ~ първо (напърво); for one ~ ... for another едно че... и друго; (the) next ~ след това; other ~s being equal при еднакви във всяко друго отношение условия; no such ~ нищо подобно, съвсем не, никак даже; not to know the first ~ about хабер си нямам от; that's one ~ certain това e едно на ръка; to do the handsome ~ by отнасям се добре/внимателно към; to know a ~ or two зная това-онова, не съм вчерашен, и аз разбирам нещо; to have a ~ about разг. 1) не мога да търпя/понасям; 2) побъркан съм на (тема); to make a good ~ (out) of извличам полза от; печеля добри пари от; to make a ~ of отдавам преголямо значение на, суетя се около, правя голям въпрос от, считам за много важно; well, of all ~s! и таз хубава! it's (just) one of those ~s такова e положението, нищо не може да се направи, не можеш да го избегнеш; to see ~s 1) имам халюцинации, привижда ми се; 2) фантазирам, въобразявам си; above all ~s преди/над всичко, повече от всичко друго; taking one ~ with another като размисли човек; and another ~ и още нещо; to do ~s to действувам/въздействувам силно на/върху; to do o.'s ~ 1) постъпвам без задръжки/както ми e свойствено; 2) върша/свършвам нещо, за което ме бива/което ме интересува/влече; to make ~s worse, it started raining не стига това, ами взе, че и заваля.

thingamy

- ['Ґi¤gъmi] n разг. кажи го де, как му беше името, как му викаха; the ~ филанкишията.

thingumabob

- ['Ґi¤gъmъbob] thingamy.

thingumajig

- ['Ґi¤gъmъdjig] thingamy.

thingumbob

- ['Ґi¤gъmbob] thingamy.

thingummy

- ['Ґi¤gъmi] thingamy.

think

- [Ґi¤k] v (thought [Ґo:t]) 1. мисля; помислям; замислям се; на мнение съм; as I ~ според мен; I ~ so мисля, че да, имаш право; I ~ not мисля, че не, грешиш; so I thought, I thought that/as much така си и мислех/помислих; I ~ with you и аз мисля като теб, на твоето мнение съм; to ~ within o.s. мисля си; to ~ for o.s. мисля самостоятелно; to ~ again променям намерението/решението си; he never stops to ~ той никога не се замисля; just/only ~ ти само/просто помисли; I don't ~ ами! как не! to ~ (that) it should come to this как можа да се стигне дотам; 2. мисля, смятам, считам, предлолагам; he ~s her clever той я смята за/намира, че е умна; I do not ~ it prudent не намирам, че е/мисля, че не е благоразумно; I ~ it fit/proper намирам за добре, считам за уместно; З. сещам се, идва ми на/минава ми прeз ум (to да с inf); I never thought to ask не се сетих/и на ум не ми дойде да попитам; 4. представям си, въобразявам си; разбирам; I can't ~ how.../what..., etc. не мога да разбера/да си представя как.../какво... и пр.; 5. смятам, мисля, възнамерявам (to да); to ~ big имам/проявявам големи амбиции; to ~ o.s. silly оглупявам/видиотявам се от мислене; let's ~ no more of (it) да забравим (това); to ~ better of променям мнението/решението си за; think about 1) обмислям, обсъждам (идея, план и пр.); 2) мисля/имам оформено мнение за; I do not care what other people ~ about him не ме e грижа какво мислят/какво е мнението на другите за него; З) мисля за, интересувам се от; she ~s about nothing but clothes and hairstyles тя се интересува само от дрехи и фризури; 4) мисля си/припомням си за, размишлявам върху; it doesn't bear ~ing about страшно/непоносимо е да си го помислиш; think ahead 1) мисля в перспектива; 2) вземам предварително мерки; think away 1) размишлявам, мисля упорито; 2) отстранявам (болка и пр.) чрез самовнушение; think back припомням си отдавна минали неща; връщам се мислено назад (to към); think for ост. предполагам, смятам; представям си; подозирам; you will miss them more than you ~ for те ще ти липсват повече, отколкото си мислиш/предполагаш; think of 1) мисля/помислям за; намислям си; възнамерявам; имам предвид; he is ~ing of going to Spain next year той възнамерява да ходи в Испания догодина; I wouldn't ~ of doing such a thing не бих и помислил да направя такова нещо; such thing is not to be thought of не може и дума да става за такова нещо; 2) спомням си/сещам се/досещам се за; I know the man you mean but I can't ~ of his name зная за кого говориш, но не се сещам (за) името му; З) имам оформено мнение за; what do you ~ of her son? какво е мнението ти за сина и? to ~ highly/much/well/a great deal of имам високо мнение за; to ~ little of нямам високо мнение за; to ~ badly/ill of имам лошо мнение за; to ~ nothing of вижда ми се нищо/дребна работа; не обръщам много внимание/не отдавам голямо значение на; ~ nothing of it няма защо/нищо, дребна работа (в отговор на изказана благодарност); 4) мисля за, вземам под внимание, съобразявам се с; I have a wife and children to ~ of аз имам/трябва да се грижа за жена и деца; 5) предлагам; who first thought of the idea? кой пръв даде тази идея? can you ~ of a better phrase? можеш ли да се сетиш за/да предложиш по-подходящ израз? think out 1) премислям; обмислям; 2) намислям, измислям, скроявам; the plan had been carefully thought out планът беше внимателно обмислен/изработен; think over помислям си по/върху, обмислям (предложение и пр.); think through обмислям, премислям внимателно; think up разг. измислям, съчинявам, скалъпвам, скроявам; измъдрям. [Ґi¤k] n разг. мислене; размишление; to have a ~ about помислям си/поразмислям върху.

think piece

- ['Ґi¤kpi:s] n ам.разг. жур. обзорна аналитична статия върху събития и пр.

think-tank

- ['Ґi¤ktae¤k] n 1. институт/организация/група, даваща съвети и идеи по обществени/технологични/ търговски проблеми; 2. sl. ум, акъл; тиква, кратуна.

thinkable

- ['Ґinkъbl] а мислим; възможен, осыцествим.

thinker

- ['Ґinkъ] n мислител.

thinking

- ['Ґi¤ki¤] а мислещ, разумен; интелектуален; ~ mug sl. глава, кратуна, тиква, чутура; ~ part театр. роля без думи; to put on o.'s ~ cap размислям се върху/обмислям проблем и пр. ['Ґi¤ki¤] n мисъл, начин на мислене; размисъл, размишление; мнение; to my ~ по мое мнение/преценка, според мен; that is my way of ~ така мисля аз, това е моето мнение.

third

- [Ґъ:d] а трети; ~ person грам. трето лице; юр. свидетел, трето лице; the ~ house ам. кулоарите на конгреса; ~ degree 1) трета степен/разряд; 2) прилагане на морален/физически тормоз за изтръгване на признания; ~ party юр. трето лице/страна в процес. [Ґъ:d] n 1. (една) третина/трета (част); 2. муз. терца.

third World

- ['Ґъ:dwъ:ld] n (страните от) третия свят.

third class

- ['Ґъ:dkla:s] a 1. третокласен; 2. третостепенен, малоценен, долнокачествен; незначителен.

third-rate

- ['Ґъ:dreit] а треторазряден, долнокачествен, малоценен.

third-rater

- ['Ґъ:dreitъ] n долнопробен човек; долнокачествено нещо.

thirst

- [Ґъ:st] n жажда (u прен.) (of, for, after); to quench/slake/satisfy o.'s ~ утолявам жаждата си; to have a ~ разг. пие ми се нещо, жаден съм (for за). [Ґъ:st] v 1. изпитвам жажда, жаден съм; 2. прен. жадувам, копнея (for, after за).

thirsty

- ['Ґъ:sti] a 1. жаден, измъчван от жажда; 2. разг. предизвикващ/причиняващ жажда (за храна, работа, спорт и пр.); З. изсъхнал, пресъхнал, зажаднял за дъжд (за земя); сух, сушав (за годишно време); 4. прен. жаден, зажаднял, жадуващ (for за).

thirteen

- [Ґъ:'ti:n] n тринадесет.

thirteenth

- [Ґъ:'ti:nҐ] 1. а тринадесети; 2. п една тринадесета (част).

thirtieth

- ['Ґъ:tiiҐ] 1. а тридесети; 2. п една тридесета (част).

thirty

- ['Ґъ:ti] n тридесет; the thirties тридесетте години на човек/столетие; she is just out of her ~ ies тя току-що навърши тридесет години.

this

- [is] a, pron (pl these [i:z] ) тоз, този, тоя (за нещо близко по място, време); what is ~? какво е това (тук)? ~ country тази страна (нашата, в която се намираме); ~ day днешният ден, днес; ~ day week на днешния ден след/преди една седмица; to/until ~ day до днес, до ден днешен; these days cera, в наши дни; one of these days някой ден, тия/в близките дни; ~ side of midnight преди полунощ; ~ way насам; ~ and that този и онзи, това-онова; ~, that and the other всякакви/най-различни/всевъзможни неща; at/upon ~ тук, тогава, казвайки и пр. това; by ~ time (до това време) вече; for all ~ въпреки всичко това; like ~ (сто) така/по този начин; ~ is how/why ето как/защо; ~ here вулг. ей тоя; what's all ~ (about)? какво има? какво става?. [is] adv разг. ей толкова; ~ much ето толкова; ~ high/long/far, etc. ей толкова високо/дълго/далече и пр.

thisness

- ['isnis] n същина, същност, индивидуалност.

thistle

- [Ґisl] n бот. магарешки бодил, паламида и др. бодливи растения; the Order of the T. шотландски рицарски орден.

thistledown

- ['Ґisldaun] n семена/хвърчилки на магарешки бодил; as light as ~ лек като пух.

thistly

- ['Ґisli] a 1. обрасъл с магарешки бодли; 2. бодлив.

thither

- ['iъ] adv ост. натам, нататък; ~ to дотогава, до това време.

thitherwards

- ['iъwъdz] adv ост. натам, нататък.

tho'

- [] though.

thole

- [Ґoul] n ключ за гребло на лодка (и ~-pin).

thomism

- ['toumizm] n фил. схоластическа доктрина на Тома Аквински.

thong

- [Ґo¤] n 1. ремък, каиш; 2. камшик. [Ґo¤] v 1. слагам ремък на; 2. бия с камшик.

thoracic

- [Ґo:'raesik] а отнасящ се до гръдния кош, торакален.

thorax

- ['Ґo:raeks] n (pl thoraces ['Ґo:rъsi:z] ) анат. гръден кош.

thorium

- ['Ґo:riъm] n хим. торий.

thorn

- [Ґo:n] n 1. шип, трън, бодил, бодило; a ~ in o.'s side/in the flesh of one трън в очите; to be/sit on ~s седя като на тръни; 2. бодлив храст/дърво; трън, трънка; глог; драка; ~ bush бодлив храст; ~ bushes трънак; a crown of ~s трънлив венец; З. руническият знак за th.

thorn hedge

- ['Ґo:nhedj] n трънлив/бодлив плет.

thorn-apple

- ['Ґo:naeрl] n (бодливият плод на) татул (Datura stramonium).

thornback

- ['Ґo:nbaek] n бот. 1. морска котка, скат; 2. голям морски паяк (Maja squinado).

thorny

- ['Ґo:ni] а трънлив, бодлив; прен. тежък, труден; ~ path трънлив път; ~ problem труден за разрешение проблем; ~ subject деликатен въпрос, опасна тема.

thorough

- ['Ґлrъ] а 1. цял, пълен, съвършен, истински; a ~ scamp истински/цял калпазанин; a ~ musician завършен музикант; I have caught a ~ chill простудил съм се здравата; 2. основен, радикален, дълбок; a ~ cleaning основно почистване; З. грижлив, усърден, старателен, акуратен; 4. задълбочен; подробен, изчерпателен, цялостен; категоричен.

thorough bass

- ['Ґлrъbeis] n муз. генералбас; теория на хармонията.

thorough-paced

- ['Ґлrъpeist] а 1. отлично обучен (за кон); опитен; 2. цял, пълен; съвършен; истински, същински.

thoroughbred

- ['Ґлrъbred] I. а 1. чистокръвен, породист; 2. смел, решителен; безстрашен, юначен; II. п чистокръвно/породисто животно.

thoroughfare

- ['ҐлrъfЁъ] n 1. съобщителен път, проход; право на преминаване; no ~ улицата е затворена, оттук не може да се мине (надпис); 2. оживена улица, артерия, магистрала.

thoroughgoing

- ['Ґлrъgoui¤] а 1. решителен, безкомпромисен, който не се спира пред нищо; 2. основен, радикален; З. цял, пълен, съвършен; истински, същински; 4. задълбочен, подробен.

thoroughly

- ['Ґлrъli] adv 1. напълно, съвсем, докрай; 2. основно, коренно, радикално, издъно; З. грижливо, старателно, акуратно; 4. задълбочено, подробно.

thoroughness

- ['Ґлrъnis] n 1. цялост, пълнота; 2. грижливост, усърдност; акуратност; З. задълбоченост.

thorp

- [Ґo:р] n ост. селце.

those

- [ouz] вж. that.

thou

- [au] pers pron ост. ти.

though

- [оu] cj 1. макар че, макар/ако и да, при все че, въпреки че; 2. дори/ако и да; it is worth trying (even) ~ we (may) fail струва си да опитаме, даже и да не успеем; as ~ като че ли, като да, сякаш; what ~ какво от това/ако/че. [оu] adv разг. обаче, все пак; въпреки това; he did not come ~ все пак/въпреки всичко/обаче той не дойде.

thought

- [Ґo:t] n 1. мисъл, мислене; размисъл, размишление; lost in ~ потънал в мисли, дълбоко замислен; to act without ~ постъпвам необмислено, действувам, без да се замисля; to give ~ to помислям/позамислям се за; to take ~ помислям си/обмислям добре; ~ for мисъл/грижа за; she has no ~ for others нея не я e грижа за другите; to spare a ~ for помислям за някого/нещо; to have/take no ~ of не помислям за, не обръщам внимание на, пренебрегвам; at the ~ of при мисълта за; on second ~s като помисли/ поразмисли човек; to have second ~s променям peшението си; it is always in my ~s не ми излиза от главата/ума; 2. начин на мислене, манталитет; З. мисъл, идея; намерение; a happy ~ щастливо хрумване; 4. обик. рl мнение; I'll tell you my ~s on the matter ще ти кажа какво мисля по въпроса; 5. a ~ малко; the colour is a ~ too dark цветът e мъничко/ малко нещо тъмен. [Ґo:t] вж. think.

thought-transference

- ['Ґo:t'traensfъrъns] n телепатия.

thoughtful

- ['Ґo:tful] a 1. замислен, потънал в мисли; 2. дълбок, сериозен (за книга, писател и пр.); З. дълбокомислен, многозначителен; 4. внимателен, вежлив; деликатен, тактичен; грижлив; ~ of o.'s reputation държащ на/грижливо пазещ доброто си име.

thoughtless

- ['Ґo:tlis] а 1. нехаен, небрежен; 2. неразумен, безразсъден; необмислен, прибързан; глупав; З. невнимателен, неделикатен, нехаен; егоистичен.

thousand

- ['Ґauzъnd] n 1. хиляда; one in a ~ един на хиляда; прен. изключителен, чудесен, рядък; 2. множество; a ~ times хиляди/безброй пъти; a ~ and one много, маса; a ~ to one едно на хиляда (за вероятност).

thousandth

- ['ҐauzъndҐ] 1. а хиляден; 2. п (една) хилядна част.

thracian

- ['Ґreishn] I. а тракийски; II. п 1. тракийски език; 2. тракиец.

thraldom

- ['Ґro:ldъm] n ост. робство, крепостничество; плен.

thrall

- [Ґro:l] n 1. роб (of, to); 2. поет. обвързаност, робство; in ~ поробен; поет. в плен. [Ґro:l] v заробвам, поробвам.

thrash

- [Ґraesh] v 1. бия (особ. с бастун, камшик); натупвам, напердашвам; to ~ the life out of s.o. пребивам/смазвам някого от бой; 2. надвивам, побеждавам, надминавам, бия (в борба, сьстезание); З. вършея, овършавам; 4. to ~ out изяснявам въпрос и пр./добирам се до истината и пр. чрез разискване; 5. хвърлям се, мятам се (в леглото, вьв водата и пр.) (обик. с about); to ~ against s.th. удрям се/блъсвам се/хаквам се в нещо; to ~ over old straw преливам от пусто в празно.

thrasher

- ['Ґraeshъ] n 1. човек, който нанася побой; 2. thresher; З. вид пойна птица (Mimidae).

thrashing

- ['Ґraeshi¤] n 1. бой, побой, пердах; to give s.o. a good/sound ~ напердашвам/натупвам някого здравата; 2. threshing.

thrasonical

- [Ґrъ'sonikl] а изпълнен със самохвалство, самохвален.

thread

- [Ґred] n 1. конец, нишка (и прен.); прежда; not to have a ~ dry on o.s. мокър съм до кости/като кокошка; worn to the ~ съвсем износен, изтъркан (за дреха); to lose the ~ (of) загубвам нишката/връзката (на); to pick up/take up/resume the ~ of the conversation продължавам/подновявам прекъснат разговор, идвам си пак на думата/приказката; 2. тънък лъч светлина; тънка струйка/ивица и пр.; паяжинка; З. тех. нарез (на винт и пр.); 4. рудна жила; прен. жилка (меланхолна и пр.); 5. ел. отделна жичка; жило (на проводник). [Ґred] v 1. вдявам (игла); нанизвам (мъниста); поставям (филмова лента в прожекционен апарат, фотоапарат); слагам (лента на пишеща машина, магнетофон и пр.); 2. провирам се, промъквам се (through през); to ~ o.'s way through пробивам си/ проправям си път през (тьлпа и пр.); З. прошарвам (се) (за коса); 4. тех. правя нарез на.

thread-mark

- ['Ґredma:k] n воден знак върху хартия за банкноти.

thread-paper

- ['Ґredpeipъ] n 1. ивица хартия за намотаване на нишки; 2. прен. тънък човек.

threadbare

- ['ҐredbЁъ] а 1. изтъркан, изтрит, износен, овехтял; 2. с износени/овехтели дрехи, бедно облечен; З. прен. изтъркан, банален, шаблонен; неубедителен.

threader

- ['Ґredъ] n 1. винторез, винторезна дъска; 2. ухо за вдяване на конец в игла.

threadlike

- ['Ґredlaik] а 1. нишкообразен, нишковиден; 2. влакнест; З. тънък, източен.

threadworm

- ['Ґredwъ:m] n детски глист.

thready

- ['Ґredi] а 1. тънък като конец; 2. влакнест; на конци; З. едва доловим (за пулc); слаб, тънък (за глас).

threat

- [Ґret] n 1. заплаха; under the ~ of под заплаха за/страх от; to be under ~ of застрашава ме; to make ~s заплашвам, отправям закани/заплахи; 2. опасност; a ~ of war/famine, etc. опасност от война/глад и пр.; there's a ~ of rain/storm кани се да плисне дъжд/да се разрази буря.

threaten

- [Ґretn] v заплашвам, застрашавам (with с, to да с inf); заканвам се (to да с inf), заплашвам, че; предвещавам (дьжд, буря и пр.); it ~s rain кани се да/май че ще завали дъжд.

three

- [Ґri:] n 1. три; ~ times ~ три пъти по три; деветократно ура; the ~ R's четене, писане и смятане; 2. тройка (карта за игра); три (точки на зар); the ~ of hearts тройка купа; ~ of a kind три еднакви по стойност карти; З. трети номер/размер/мярка (за рькавици и обувки ~s); 4. ~ D three-dimensional.

three halfpence

- [Ґri'heipъns] n (ськр 1.5 p, ост. 1.5 d) едно пени и половина.

three-colour process

- ['Ґri:kлlъ'prousis] n трицветна репродукция.

three-cornered

- ['Ґri:ko:nъd] a 1. триъгълен; 2. с трима участници/състезатели/кандидати (за сьстезание и пр.).

three-decker

- ['Ґri:'dekъ] n 1. трипалубен кораб; 2. нещо на три реда/пласта; З. сандвич от три филии хляб.

three-deep

- ['Ґri:di:p] а на три редици, по трима един зад друг.

three-dimensional

- [Ґri:dai'menshъnъl] a (ськр. three-D, 3-D) с три измерения, стереоскопичен.

three-handed

- ['Ґri:'haendid] а карти за трима души (игра).

three-lane

- ['Ґri:lein] а разделен на три платна (средното за изпреварване - за шосе, пьт).

three-legged

- ['Ґri:legd] а трикрак (за стол, маса и пр.); a ~ race надбягване двама по двама, като десният крак на единия бегач е привързан към левия крак на другия.

three-master

- ['Ґri:ma:stъ] n тримачтов кораб.

three-per-cents

- ['Ґri:pъ'sents] n pl ист. английски държавни облигации, носещи лихва З процента.

three-phase

- ['Ґri:feiz] а ел. трифазен.

three-piece

- ['Ґri:'pi:s] а състоящ се от три парчета/части неща (за костюм, гарнитура и пр.).

three-ply

- ['Ґri:'plai] I. а троен, от три ката; на три пласта (за шперплат); II. п 1. шперплат; 2. прежда тройка.

three-pronged attack

- ['Ґri:pro¤dъ'taek] n воен. нападение на три фронта.

three-quarter

- ['Ґri:kwo:tъ] а 1. три-четвърти; за портрет и пр. до ханша; 2. рьгби междинен защитник (и ~ back).

three-ring circus

- ['Ґri:ri¤,sъ:kъs] n 1. цирк с три арени; 2. прен. нещо извънредно интересно/забавно/слисващо (представление и пр.).

three-way

- ['Ґri:wei] а 1. ставащ по три начина; 2. жп. троен.

threefold

- ['Ґri:fould] а троен, утроен; трикратен.

threepence

- ['Ґrepъns] n (ськр. З p, ост. З d) три пени.

threepenny

- ['Ґrepъni] а за/на стойност три пени; a ~ bit/piece монета от три пени (отпреди 1977 г.).

threescore

- ['Ґri:sko:] n шестдесет.

threesome

- ['Ґri:sъm] n 1. трима души, тройка, трио; 2. игра за/с трима души (особ. голф).

thremmatology

- ['Ґrеmъ'tolodji] n животновъдство и растениевъдство.

threnode

- ['Ґrenoud] n погребална песен.

threnody

- ['Ґrenъdi] threnode.

thresh

- [Ґrеsh] thrash.

thresher

- ['Ґreshъ] n 1. вършач; 2. threshing machine.

threshing

- ['Ґreshi¤] n вършеене, вършитба.

threshing-floor

- ['Ґrеshi¤flo:] n харман, гумно.

threshing-machine

- ['Ґreshi¤mъ'shi:n] n вършачка.

threshold

- ['Ґreshould] n праг (и прен.); on the ~ of пред прага на; в началото на; to stumble at/on the ~ сбърквам още от самото начало.

threw

- [] вж. throw.

thrice

- [Ґrais] adv ряд. три пъти, триж; ~ happy много щастлив.

thrift

- [Ґrift] n пестеливост, спестовност, икономия.

thriftless

- ['Ґriftlis] а разточителен, прахоснически.

thrifty

- ['Ґrifti] a 1. пестелив, спестовен; икономичен; 2. преуспяващ, процъфтяващ.

thrill

- [Ґril] v 1. треперя, потрепервам, тръпна; разтрепервам се; вълнувам се, изпълвам се с трепет; вълнувам, възбуждам, правя да се разтупка сърцето на; ~ed with joy радостно развълнуван; ~ed with terror обзет от ужас; it ~s me to the marrow дълбоко ме вълнува; to ~ with excitement изпитвам трепетно вълнение; 2. треперя, трептя (за глас); правя да затрепери/затрепти. [Ґril] n 1. трепет, потреперване, разтреперване; тръпки; радостно/трепетно вълнение/възбуда; 2. трептящ/вибриращ звук; биене, туптене; мед. сърдечен шум, долавян при прислушване; З. вълнуващо/сензационно нещо (гледка, преживяване и пр.).

thriller

- ['Ґrilъ] n 1. сензационен/вълнуващ/криминален роман/пиеса/филм и пр.; 2. мелодрама.

thrilling

- ['Ґrili¤] а 1. трептящ; 2. силно вълнуващ; сензационен; З. пронизващ; предизвикващ треперене.

thrips

- [Ґrips] n дребно насекомо вредител (Thysanoptera).

thrive

- [Ґraiv] v (throve [Ґrouv], ряд. -d; thriven [Ґrivn]) 1. преуспявам, процъфтявам; забогатявам; 2. вирея, раста добре, избуявам; З. заяквам, засилвам се.

thriving

- ['Ґraivi¤] а добре развиващ се, преуспяващ, процъфтяващ; оживен.

thro

- [] through.

thro'

- [] through.

throat

- [Ґrout] n 1. гърло; гръклян; гуша, шия, врат; ~ lozenge таблетка/бонбонче против гърлобол; a ~ of brass силен/гръмък глас; full up to the ~ сит, заситен; to cut the ~ of прен. провалям, унищожавам; to cut o.'s own ~ сам си прерязвам гръкляна (и прен.); самоунищожавам се; to cut one another's ~s съсипваме се чрез конкуренция, взаимно се унищожаваме; to force/ram/thrust s.th. down s.o.'s ~ натрапвам някому нещо (идеи, мнение и пр.); 2. тесен отвор, устие, гърло; ждрело; З. тех. гърло, уста.

throaty

- ['Ґrouti] а 1. гьрлест, гърлен; 2. дрезгав, прегракнал; З. с изпъкнало гърло/голяма гуша.

throb

- [Ґrob] v (-bb-) 1. туптя, тупкам, тупам, бия, пулсирам; his head ~bed with pain главата му го щракаше от болка; to ~ with vitality кипя/преливам от жизненост; 2. трептя, треперя, вълнувам се (with от). [Ґrob] n 1. туптене, тупкане, биене, пулсиране; удар на сърцето; 2. трепет, вълнение, възбуда; a ~ of joy радостен трепет.

throe

- [Ґrou] n обик. pl 1. болка, мъка; 2. предсмъртна борба, агония (и ~s of death); З. родилни болки/мъки; 4. спазъм, конвулсия, гърч, гърчене; in the ~s of разг. посред, преборвайки се с (някаква трудност), в разгара/във вихъра на.

thrombosis

- [Ґrom'bousis] n (pl -boses, [-'bousi:z]) мед. тромбоза.

thrombus

- ['Ґrombъs] n мед. тромб.

throne

- [Ґroun] n 1. престол, трон; to come/ascend/mount to the ~ възкачвам се на престола; 2. царска/кралска власт. [Ґroun] v възкачвам (се) на престола, възцарявам (се) (и прен.).

throng

- [Ґro¤] n тълпа, множество; навалица, блъсканица. [Ґro¤] v 1. трупам се, натрупвам се, тълпя се, събирам се, стичам се; 2. пълня, изпълвам, претъпквам; a ~ed street многолюдна улица; З. ост. притискам, налягам.

throstle

- [Ґrosl] n 1. зоол. дрозд; 2. тех. рингова предачка (и ~ frame).

throttle

- [Ґrotl] n 1. гърло, гръклян; хранопровод; 2. тех. клапан, дросел, регулатор (u ~ valve); to open the ~s давам газ. [Ґrotl] v 1. душа, удушавам, задушавам; прен. потискам, потъпквам; 2. тех. дроселирам; to ~ back/down намалявам притока на газ и пр.

through

- [Ґru:] prep 1. през; из, по; to look ~ the window поглеждам през прозореца; I searched ~ the house претьрсих/прерових къщата; the road goes ~ the desert шосето минава през пустинята; the rumour spread ~ the town слухът се разнесе из града; to hear ~ the noise чувам сред шума; to be/come/get ~ s.th. преживявам/изпитвам нещо; 2. чрез, посредством; от; I got to know it ~ a friend узнах/научих за това от един приятел; I'll do it ~ my agent ще го сторя чрез посредника си; З. благодарение на, с помощта на; заради, поради; в резултат на; to do s.th. ~ ignorance/carelessness/fear, etc. правя нещо от/поради невежество/нехайство/страх и пр.; it was ~ her we found it out ние открихме това благодарение на нея; it happened ~ no fault of mine това се случи не по моя вина; it was all ~ her that we are so late закъсняхме толкова само заради нея; 4. през, в продължение/течение на; all ~ the day през целия ден; she waited ~ ten long years тя чака цели десет години; he slept ~ the concert той спа през целия концерт; to sleep the night ~ спя непробудно цялата нощ; 5. ам. без прекъсване от... до... включително; Monday ~ Friday от понеделник до петък включително. [Ґru:] adv открай докрай, изцяло, напълно; to be wet ~ целият съм мокър; to read a book ~ изчитам/прочитам цялата книга; he wouldn't let me ~ той не искаше да ме пусне да премина; to be ~ 1) свършвам, приключвам (за заседание, процес, урок и пр.); 2) изкарвам (изпит и пр.); З) с мен е свършено, унищожен съм; to be ~ with s.th. свършвам, завършвам, привършвам (работа и пр.); to be ~ with s.o. 1) разделям се/скъсвам с някого; 2) свързвам се/получавам телефонна връзка с някого; ~ and ~ изцяло, напълно, основно, издъно; all ~ през цялото/всичкото това време; your coat is ~ at the elbows лактите на палтото ти са протрити; this train goes ~ to Paris този влак пътува директно до Париж. [Ґru:] а 1. пряк, директен, без прекачване/смяна; транзитен; a ~ carriage/train/ticket/service директен вагон/влак/билет/съобщение; a ~ passenger транзитен пътник; 2. свободен/отворен за преминаване/ пътуване (за улица, пьт и пр.); no ~ road затворен път (надпис).

throughly

- ['Ґru:li] ocm. thoroughly.

throughout

- ['Ґru:aut] adv 1. навсякъде; открай докрай, изцяло, съвсем; 2. във всяко отношение; З. през цялото/всичкото време. ['Ґru:aut] prep през, в течение на; по протежение на; ~ the day през целия ден; ~ the country из цялата страна.

throughput

- ['Ґru:put] n 1. производство (на фабрика, компютьр и пр.); 2. количеството материал, вложено в производствен и пр. процес.

throughway

- ['Ґru:wei] n артерия, магистрала, главен път.

throve

- [] вж. thrive.

throw

- [Ґrou] v (threw [Ґru:]; thrown [Ґroun] ) 1. хвърлям, изхвърлям, подхвърлям, мятам, запращам; to ~ stones хвърлям камъни (at по), замерям с камъни; прен. съдя, осъждам (някого); to ~ a bridge построявам/прехвърлям мост (over над); 2. плискам, плисвам; изливам; поливам: to ~ down the drain изливам в мивката; прен. хвърлям на вятъра; З. пръскам, поливам, църкам (течност); 4. изстрелвам (снаряд); 5. хвърлям (ездача си - за кон); 6. събарям (противника си - за борец); 7. сменям (кожата си - за змия); 8. раждам (за животно); 9. ам. разг. губя умишлено (сьстезание и пр.); 10. усуквам, суча, точа (коприна); 11. изработвам на грънчарско колело/на струг; to ~ the power into the hands of поверявам/давам властта на; to ~ a fit разярявам се, побеснявам; to ~ the helve after the hammer/hatchet, to ~ the good money after the bad, to ~ the handle after the blade 1) хвърлям много пари на вятъра; 2) упорствувам в безнадеждна работа; to ~ a dinner sl. давам вечеря; to ~ a party sl. поканвам гости; to ~ a kiss пращам въздушна целувка; to ~ open 1) отварям (врата и пр.); 2) правя открит за всички (сьстезание, конкурс и пр.); throw about 1) разхвърлям; разбутвам; пръскам, ръзпръсквам, разпилявам; to be ~n about блъскат ме, бутат ме; 2) пръскам, пилея, пропилявам, прахосвам, разхищавам (пари и пр.); throw around 1) заграждам, ограждам (с кордон и пр.); 2) throw about 2); throw at 1) хвърлям/запращам по; 2) to ~ o.s. at давам аванси на, гледам да впримча (за жена); to ~ the book of rules at s.o. разг. напомням строго на някого да спазва правилата; throw away 1) хвърлям, изхвърлям, захвърлям; 2) пилея, пропилявам, прахосвам; пропускам, оставям да ми се изплъзне (удобен случай); разхищавам; З) хабя, похабявам; пожертвувам, хвърлям на вятъра; to ~ o.s. away on s.o. свързвам живота си с човек, който не заслужава това; my advice was ~n away on him той не послуша съвета ми; 4) театр. подхвърлям/казвам с привидно безразличие, за да постигна по-голям ефект; throw back 1) мятам назад, отмятам; отхвърлям (и прен.); to ~ back o.'s shoulders изпъвам рамене; 2) дърпам, отдръпвам (пердета, завеса); З) връщам/хвърлям назад (топка и пр.); 4) отблъсквам (нападение); 5) спирам развитието на, връщам назад; проявявам атавизъм; 6) отразявам (за огледало и пр.); to ~ back s.th. at s.o. разг. натяквам някому за нещо; to ~ s.o. back on принуждавам някого да прибегне до; to ~ o.'s mind back спомням си (to за); throw down 1) хвърлям, захвърлям, тръшвам; to ~ down o.'s arms предавам се; to ~ down the gauntlet/glove прен. хвърлям ръкавицата; to ~ down o.'s tools стачкувам, обявявам стачка; 2) събарям, разрушавам; З) хим. и пр. причинявам утаяване; 4) разг. отхвърлям, отклонявам; 5) разг. изпивам наведнъж, гаврътвам; to ~ down o.'s brief юр. отказвам се от по-нататъшното водене на дело; throw in 1) вмъквам, казвам/подхвърлям между другото (и с into); 2) прибавям, добавям, притурям, давам като добавка над уговореното (при сделка); З) тех. отварям, пускам, включвам; 4) сп. to ~ (the ball) in футб. вкарвам топката в игра след тъч; to ~ s.th. in s.o.'s face натяквам на някого за нещо; to ~ in o.'s hand/cards прен. признавам се за победен, отказвам се от борбата; to ~ in o.'s lot with, ам. to ~ in with свързвам съдбата си с; throw into хвърлям/вмъквам в (и прен.); to ~ into confusion/disarray/despair причинявам/внасям/вселявам смут/объркване/отчаяние; to ~ o.s. into хвърлям се в, посвещавам се на; to ~ two rooms into one правя от две стаи една; throw off 1) свалям, смъквам, свличам; махвам, (из)хвърлям; събличам; to ~ off o.'s disguise/the mask свалям маската, показвам истинския си образ; 2) отхвърлям, отбивам; захвърлям, отказвам се от; З) отървавам се/избавям се/освобождавам се от (преследвачи, болест и пр.); 4) хвърлям, изпускам, излъчвам (топлина и пр.); 5) нахвърлям, написвам набързо, импровизирам; 6) отпечатвам, изкарвам; 7) почвам лов; 8) обърквам, подвеждам; 9) отклонявам (преследвачи и пр.); 10) правя пренебрежителни забележки по адрес на някого; to ~ s.o. off balance обърквам, смущавам душевното равновесие на; to ~ s.o. off the scent/track обърквам/заблуждавам някого; отклонявам някого от диря/от същественото/от фактите и пр.; throw on 1) намятам, навличам (дреха); 2) хвърлям, слагам (товар и пр.) върху; to ~ o.s. on/upon хвърлям се върху; разчитам/осланям се/оставям се на; to be ~n on the world оставам сам на света; throw out 1) изхвърлям, прогонвам, изгонвам; to ~ out bag and baggage/neck and crop изхвърлям (някого) с парцалите; 2) отхвърлям (законопроект); З) изпускам (топлина, льчи); издавам (миризма); пущам (корени); 4) хвърлям (вьдица, мрежа); 5) строя, построявам, пристроявам (крило на сграда, вьлнолом и пр.); 6) подхвърлям, подмятам, споменавам между другото; to ~ out a challenge (to) предизвиквам (някого); 7) обърквам, смущавам, карам (някого) да загуби връзката; 8) воен. изпращам/изтеглям напред/във фланг; 9) тех. прекъсвам, изключвам; to ~ out o.'s chest изпъчвам се; to ~ out the baby with the bathwater заради бълхата изгарям юргана; throw over 1) мятам, намятам (шал и пр.); 2) разг. напускам, изоставям, зарязвам; З) отхвърлям (план, предложение и пр.); throw round throw around; throw together 1) събирам на бърза ръка, насъбирам; компилирам; построявам/струпвам набързо; 2) насъбирам, срещам случайно/безразборно (хора и пр.); we were ~n together, very much at school много често ни се случваше да се виждаме/срещаме в училище; throw up 1) хвърлям нагоре, подхвърлям; 2) вдигам, повдигам (рьце, глава); to ~ up o.'s eyes вдигам/повдигам нагоре очи (от учудване, вьзмущение и пр.); З) издигам, струпвам, построявам надве-натри; 4) отварям (прозорец и пр.); вертикално; 5) бълвам, изхвърлям, повръщам; 6) разг. зарязвам, напущам, отказвам се от (работа и пр.); to ~ up o.'s cards/the game хвърлям картите, преставам да играя, признавам се за победен (и прен.); 7) излъчвам; създавам; изтиквам на преден план, изтъквам; 8) натяквам, опявам; throw upon throw on. [Ґrou] n 1. хвърляне, мятане, запращане; хвърляне на зар/рибарска мрежа и пр.; 2. хвърлей, хвърляк; a stone's ~ един хвърлей камък, късо разстояние; З. поваляне, събаряне (при борба); 4. наклон (на мост и пр.); 5. тех. ход на бутало/мотовилка; размах, амплитуда; ексцентричност; 6. грънчарско колело; 7. геол. разсед.

throw-back

- ['Ґroubaek] n 1. биол. проява на атавизъм; индивид с атавистични признаци; 2. прен. връщане към миналото; преживелица.

throw-off

- ['Ґrоu,o:f] n начало, започване (на надбягване, лов и пр.).

throw-out

- ['Ґrouaut] n разг. отпадъци.

thrower

- ['Ґrоuъ] n 1. човек, който хвърля; 2. грънчар.

thrown

- [] вж. throw1.

throwster

- ['Ґroustъ] n човек, който точи коприна.

thru

- [] ам. through.

thrum

- [Ґrлm] n текст. 1. сьбир. или рl отрязаните нишки след изваждане на готовия плат; thread and ~ прен. и хубавото, и лошото; всичко взето заедно; изцяло; 2. отрязана нишка, ресна, пискюл. [Ґrлm] v (-mm-) 1. дрънкам на струнен инструмент (on); 2. удрям с пръсти, барабаня. [Ґrлm] n дрънкане, потупване, потропване с пръсти, барабанене.

thrush

- [Ґrлsh] n зоол. дрозд (Turdus philomelos). [Ґrлsh] n 1. млечница (детска болеcт); 2. вет. възпаление на крака на кон.

thrust

- [Ґrлst] v (thrust) 1. забивам, муша, мушвам, пъхам, напъхвам, тикам, натиквам; бутам, тласкам; ръгам, ръгвам; вмъквам, вкарвам, завирам; to ~ o.'s way пробивам си път; to ~ o.s. forward привличам вниманието върху си; he ~ himself into a highly paid job той се намърда на добре платена работа; to ~ aside отблъсвам, отстранявам; to be ~ from o.'s rights бивам изместен/изтикан/лишен от правата си; 2. налагам, натрапвам, намъквам; З. издавам се напред; (раз)простирам се; thrust at нахвърлям се върху (с нож и пр.); thrust forth 1) изпъждам, изхвърлям (out of); 2) покарвам (за издьнка); thrust forward изтиквам/избутвам напред; to ~ o.s. forward вра се, пъхам се, (само)изтъквам се; привличам вниманието върху себе си; thrust in/into завирам, забивам, забождам; прен. натрапвам; to ~ o.'s nose into the affairs of others пъхам/вра си носа в чужди работи; thrust on 1) налагам/натрапвам на; 2) подтиквам към; thrust out 1) изтиквам, изхвърлям, изгонвам; 2) простирам, протягам, подавам (рька); thrust through пронизвам, пробождам; to ~ o.s. through s.th. провирам се/промушвам се през нещо; thrust upon thrust on. [Ґrлst] n 1. тласък, тикане, бутане; 2. нападение, удар; З. натиск, напън; 4. словесна атака; 5. стр. страничен натиск, разпъващо натоварване (на свод и пр.); 6. геол. разсед.

thruster

- ['Ґrлstъ] n човек, който се тика/бута напред (и прен.).

thud

- [Ґлd] n тъп/глух звук (от сбльскване), тупване. [Ґлd] v (-dd-) строполясвам се с глух/тъп звук, тупвам.

thug

- [Ґлg] n 1. инд. ист. разбойник от религиозна секта, който души жертвите си; 2. главорез, убиец; гангстер.

thumb

- [Ґлm] n палец; under the ~ оf изцяло под влиянието/властта на, напълно подчинен на; all ~s несръчен, вързан в ръцете; ~s up! sl. добре! хубаво! ~s down (жест за) отказ. [Ґлm] v 1. прелиствам страници; 2. измърсявам (страница на книга) от прелистване с палец; З. отбелязвам с палец; 4. правя знак на минаваща кола с палец за автостоп (и to ~ a lift/ride); пътувам на автостоп; 5. боравя несръчно с; изпълнявам/свиря небрежно; to ~ o.'s nose at s.o. правя дълъг нос на; прен. отнасям се с пренебрежение към.

thumb-index

- ['Ґлm,indeks] n азбучник (на речник, бележник и пр.).

thumb-mark

- ['Ґлm,ma:k] n 1. отпечатък/следа от мръсен палец; 2. thumb-print.

thumb-nail

- ['Ґлmneil] n 1. нокът на палец; 2. attr. миниатюрен; кратък, сбит; a ~ sketch литературен портрет с няколко щрихи.

thumb-print

- ['Ґлmprint] n отпечатък от палец (особ. при дактилоскопия).

thumb-riding

- ['Ґлmraidi¤] n пътуване на автостоп.

thumb-screw

- ['Ґлmskru:] n 1. ист. инструмент за измъчване чрез притискане на палците; 2. тех. крилен винт, винт с крилчата глава.

thumb-stall

- ['Ґлmsto:l] n гумен предпазител за палец.

thumbed

- [Ґлmd] а измачкан/измърсен от прелистване с палец.

thumh-tack

- ['Ґлmtaek] n ам. кабарче.

thump

- [Ґлmp] n силен удар; тупкане; думкане; падане, тупване; ~! бух! туп! ~ , ~ туп-туп (за биене, тупкане на сьрце). [Ґлmp] v бия/удрям с юмруци; блъскам, бухам, думкам; тупкам силно (за сьрце).

thumper

- ['Ґлmpъ] n 1. човек, който удря/думка; 2. разг. нещо огромно/забележително/отлично.

thumping

- ['Ґлmpi¤] а 1. разг. силен (за удар); лош (зa падане, строполясване); 2. разг. огромен, забележителен, чудесен; З. явен, очевиден (за льжа и пр.). ['Ґлmpi¤] adv разг. много.

thunder

- ['Ґлndъ] n 1. гръм, гръмотевица; мълния, трясък; гръм, гърмеж; бумтеж, бумтене; бучене; ~ of cannon тътнеж на топове; ~(s) of applause гръмки/бурни аплодисменти; ~ and lightning прен. остра критика; 2. hell 2.; what/why, etc. the ~/in ~? какво/защо и пр., дявол го взел? to steal s.o.'s ~ присвоявам си идеите/откритието на някого, провалям опита му да направи впечатление. ['Ґлndъ] v 1. гърмя, изгърмявам, трещя, тряскам, изтрещявам; бумтя; буча; удрям, думкам; it's ~ing гърми (се); the sea ~ed against the rocks вълните се разбиваха с трясък в скалите; s.o. was ~ing at the door някой думкаше бясно по вратата; 2. заплашвам, заканвам се шумно, кълна, сипя огън и жупел (и с out); З. говоря гръмогласно; 4. движа се/профучавам бързо и шумно.

thunder peal

- [] thunderclap.

thunder shower

- ['Ґлndъshauъ] n гръмотевична буря (обик. с проливен дьжд или с град).

thunder-cloud

- ['Ґлndъklaud] n мълниеносен/буреносен облак.

thunder-storm

- ['Ґлndъsto:m] n проливен дъжд с гръмотевици.

thunderbolt

- ['Ґлndъboult] n 1. гръм, мълния; прен. заплаха, закана; 2. прен. гръм от ясно небе.

thunderclap

- ['Ґлndъklaep] n гръм, трескавица; прен. нещо неочаквано; лоша новина.

thunderer

- ['Ґлndъrъ] n гръмовержец; the T. Зевс, Юпитер.

thundering

- ['Ґлndъri¤] а 1. гръмлив, силен; яростен; оглушителен; 2. разг. огромен; забележителен; ужасен, страховит; З. разг. чудесен. ['Ґлndъri¤] adv разг. необикновено; крайно; решително; ужасно, страшно.

thunderous

- ['Ґлndъrъs] а 1. гръмлив, силен, бурен; шумен, оглушителен; 2. бурен, буреносен, предвещаващ буря; З. унищожителен.

thunderstruck

- ['Ґлndъstrлk] а 1. ударен от гръм; 2. смаян, слисан, втрещен.

thundery

- ['Ґлndъri] а 1. гръмотевичен, буреносен, предвещаващ буря; 2. прен. разярен, яростен.

thurible

- ['Ґjuъribl] n кандилница.

thurify

- ['Ґjuъrifai] v кадя/прекадявам с тамян.

thursday

- ['Ґъ:zdi] n четвъртък.

thus

- [лs] adv 1. така, по този/такъв начин; ~ far досега; дотук; 2. толкова, дотолкова; ~ much (ето) толкова; ~ much at least is clear това/дотук поне e ясно; З. и така, следователно, от тук следва, че.

thwack

- [Ґwaek] v бия/удрям силно с пръчка и пр.; набивам/натупвам здравата. [Ґwaek] n (звук от) силен удар.

thwart

- [Ґwo:t] v преча, попречвам (на); осуетявам, разстройвам. [Ґwo:t] а напречен; кос. [Ґwo:t] athwart. [Ґwo:t] n седалка/място в лодка за гребеца.

thy

- [Ґai] poss pron attr ocm. твой.

thyme

- [taim] n бот. мащерка, бабина душица (Thymus).

thyroid

- ['Ґairoid] янат., зоол. 1. а щитовиден; ~ cartilage анат. щитовиден хрущял, адамова ябълка; 2. п (препарат от) щитовидна/тироидна жлеза.

thyrsus

- ['Ґъ:sъs] n мит. тирс (жезьльт на бога Бакхус).

thyself

- ['aiself] refl pron ост. емф. ти сам, себе си.

tiara

- [ti'a:rъ] n 1. папска корона, тиара; 2. диадема.

tibia

- ['tibiъ] n (pl tibiae ['tibii:], tibias) анат. пищял(ка).

tic

- [tik] n нервно свиване на мускул, особ. на лицето, тик; ~ douloureux невралгично заболяване на лицевия нерв.

tick

- [tik] v 1. цъкам, тиктакам (за часовник и пр.); 2. поставям знак за отметка, отбелязвам (off); З. разг. оплаквам се; 4. разг. функционирам, карам я, вървя; tick away отмервам/отбелязвам с цъкане (за часовник и пр.); the clock/taximeter was ~ing away часовникът/таксиметърът отбелязваше с цъкане (минутите, стотинките); tick off 1) отмятам (на списьк и пр.); 2) sl. хокам, наругавам; газя, сгазвам; З) ам. sl. ядосвам, дразня; tick over бръмча тихо/леко (за неизгасен двигател на спряна кола); прен. работя бавно/слабо, почти бездействувам. [tik] n 1. цъкане, тиктакане; пощракване; леко пърпорене (на мотор и пр.); 2. биене, туптене (на сьрце); З. разг. миг, секунда; in a ~ в миг, моментално; to/on the ~ съвсем точно, на минутата; I'll be with you in two ~ s ще се върна/ще дойда след една секунда; half a ~! само един миг! 4. знак/белег за отметка. [tik] n разг. кредит, вересия; to buy on ~ купувам на кредит/на изплащане. [tik] n 1. зоол. кърлеж; 2. прен. неприятен/презрян човек. [tik] n 1. раиран калъф на дюшек/възглавница; 2. дюшеклък.

tick-tack

- ['tik'taek] n 1. дет. часовник; 2. биене, туптене (за сьрце) (и tic-tac).

tick-tock

- ['tik'tok] n тиктакане на голям часовник.

ticker

- ['tikъ] n 1. махало; 2. разг. часовник; З. телеграфен апарат (автоматичен); 4. шег. сърце.

ticker-tape

- ['tikъteip] n 1. телеграфна лента, използувана и като серпантина; 2. серпантини и др. ленти, хвърляни от прозорците при приветствуване на видни гости.

ticket

- ['tikit] n 1. билет (to до); ~ of admittance входен билет; 2. етикет, картонче; price ~ етикет с цена; З. известие/съобщение за извършено нарушение на разпоредбите за движение, паркиране и пр.; 4. обявление, обява; 5. квитанция; 6. свидетелство; удостоверение за правоспособност (и на пилот и пр.); ~ of leave воен. уволнителен билет; ист. документ за условно предсрочно освобождаване на затворник; ~-of-leave man ист. затворник, който е получил документ за предсрочно освобождаване; to work o.'s ~ воен. sl. успявам да се уволня; мор. отработвам си пътните; 7. ам. пол. списък на партийните кандидати в избoри; прен. ръководители на партия; 8. изборна бюлетина; a scratch ~ бюлетина с едно или повече задраскани имена на кандидати за държавни служби, съставен от някаква партия; 9. пол. платформа на политическа партия; the ~ нещо желано/уместно/направено както трябва; not (quite) the ~ не точно както е прието/както се изисква и пр. ['tikit] v поставям етикет с цената (на артикул и пр.).

ticket collector

- ['tikitkъ'lektъ] n контрольор, който проверява/събира билетите в метро и пр.

ticket-agency

- ['tikiteidjъnsi] ticket office.

ticket-day

- ['tikitdei] n борc. денят преди приключването на сметките.

ticket-office

- ['tikitofis] n бюро за продажба/запазване на билети.

ticking

- ['tiki¤] n дюшеклък.

tickle

- [tikl] v 1. гъделичкам; гъдел ме е; сърби ме; 2. прен. гъделичкам, угаждам, доставям удоволствие на; забавлявам, развличам; ам. радвам (се), зарадвам (се); ~d to death, ~d pink разг. крайно развеселен, умиращ от смях, страшно доволен; to ~ the ear(s) прен. галя слуха; лаская; подмамвам; to ~ s.o.'s fancy харесвам се много/интересен съм/задоволявам чувството (за хумор и пр.) на някого; З. ловя (риба) с ръце (for). [tikl] n гъдел; гъделичкане, погъделичкване.

tickler

- ['tiklъ] n разг. затруднение; деликатно положение/въпpос.

ticklish

- ['tiklish] а 1. скокотлив, който има гъдел; 2. разг. труден, несигурен, деликатен, щекотлив, неприятен (за вьпрос и пр.).

tidal

- [taidl] а свързан с приливите и отливите, ~ river река, по която нахлува приливът; ~ wave огромна океанска вълна; прен. вълна/прилив на ентусиазъм/ възмущение и пр.; ~ air/breath количеството въздух, преминал през дробовете при едно вдишване и издишване.

tidbit

- ['tidbit] titbit.

tiddler

- ['tidlъ] n разг. 1. необикновено дребно нещо; 2. дребна рибка; З. малко детенце; 4. разг. монета от половин пени.

tiddley

- ['tidli] a sl. малък, незначителен.

tiddly

- ['tidli] tiddley.

tiddly-winks

- ['tidliwi¤ks] n pl вид детска игра на "бълхи".

tide

- [taid] n 1. прилив и отлив; high/full ~ връхна точка на прилива; прен. кулминационна точка, апогей; low ~ най-ниската точка на отлива; the ~ rises/flows/is (coming) in приливът приижда; the ~ falls/ebbs/is (going) out приливът се оттегля; the ~ turns приливът/отливът започва; прен. работите се обръщат, нещата се изменят; to turn the ~ прен. променям хода на събитията; 2. време, годишно време, сезон (ост. освен в сьчет. като Easter-~, Christmas-~, noon- ~, etc.); З. прен. ход, течение, поток; насока, тенденция; the ~ of popular opinion вълната на общественото мнение; to work double ~s работя много усилено/денонощно. [taid] v 1. влизам в/излизам от пристанище с помощта на прилива/отлива; 2. преодолявам, помагам на (някого) да понесе/преодолее (трудност и пр.), оправям, улеснявам (u с over); he sold his car to ~ him over his period of unemployment той си продаде колата, за да има с какво да живее, докато е без работа; will ten pounds ~ you over until you get your wages? 10 лири ще те оправят ли, докато си получиш заплатата?

tide-gate

- ['taidgeit] n шлюз, който се отваря при прилив и затваря при отлив.

tide-gauge

- ['taidgeidj] n уред за измерване на нивото на прилива.

tide-land

- ['taidlaend] n заливаната от приливите суша.

tide-mark

- ['taidma:k] n следата, оставена на сушата от прилив; разг. линията, отделяща измита от неизмита част на човешко лице, тяло и пр.

tide-waiter

- ['taidweitъ] n ист. митнически чиновник в пристанище.

tidewater

- ['taidwotъ] n 1. водата на прилив; 2. ам. нисък морски бряг.

tideway

- ['taidwei] n канал, по който тече приливът; прилив и отлив по такъв канал; прилив и отлив в устието на река.

tidiness

- ['taidinis] n спретнатост, стегнатост, уредност.

tidings

- ['taidi¤z] n pl и с гл. в sing новина, новини, вест, известия.

tidy

- ['taidi] а 1. спретнат, стегнат, прибран, уреден; грижлив, акуратен; подреден, сресан (за коса); 2. приличен, порядъчен; З. приемлив, достатъчен; значителен (за сума); it cost him a ~ penny това му струваше доста много пари; a ~ fortune/sum разг. добро състояние, хубавичка сума. ['taidi] n 1. кутийка/торбичка за прибиране на дребни неща; съдче върху мивка за дребни кухненски отпадъци (и sink ~ ); торбичка за прибиране на събрани от четка/гребен и пр. косми (и hair ~ ); кошче за отпадъци; 2. покривчица за облегалките на фотьойл, канапе и пр. ['taidi] v разтребвам, прибирам, оправям, подреждам (обик. с up); to ~ up a mess оправям каша/бъркотия (и прен.); to ~ up o.s. (по)стягам се, нагласям се, докарвам се.

tie

- [tai] v 1. връзвам, свързвам; привързвам; to ~ in a knot връзвам на възел; to ~ (up) o.'s shoes връзвам (връзките на) обувките си; to ~ up to a tree etc. връзвам за дърво и пр.; 2. муз. свързвам (ноти) с легато; З. съединявам (греди и пр.); 4. свързвам/ съединявам в брак; обвързвам със задължения/условия и пр.; 5. обвързвам, спъвам, преча, ограничавам; ~d house питейно заведение, което продава питиета само от една фирма; 6. завършвам наравнo игра/сьстезание; изравнявам резултат; изравнявам се по точки и пр. (with с); 7. пол. получавам равни гласове; fit to be ~d разярен; tie down ограничавам, обвързвам със задължения/условия и пр., подчинявам (to); tie in съединявам (се), свързвам (се), сближавам (се) (with с); координирам, балансирам; tie up 1) връзвам, завързвам, привързвам; to get ~d up разг. оженвам се, връзвам се; 2) сближавам се, привързвам се (with с); З) свързвам се, обединявам се (with с), присъединявам се (to към); 4) ограничавам чрез условия унаследяването на имот; ~d up with s.o./s.th. изцяло зает/заангажиран с/погълнат от някого/нещо. [tai] n 1. връзка; верига; скоба; греда; 2. прен. обик. рl връзка; ~s of blood/friendship кръвни/приятелски връзки; З. задължение, бреме, товар; 4. вратовръзка; old school ~ 1) вратовръзка, носена от питомците на дадено училище; 2) прекалена привързаност към традиционни стойности и идеи; З) снобизъм; 5. ам. траверса; 6. муз. легато; 7. сп. равен резултат; изравняване на резултат; равен брой точки; to play/shoot off a ~ преигравам мач/повтарям състезание при равен резултат.

tie-beam

- ['taibi:m] n напречна греда.

tie-clip

- ['taiklip] n клипс за (врато)връзка.

tie-pin

- ['taipin] n карфица/игла за (врато)връзка.

tie-up

- ['taiлp] n 1. спиране, застой, мъртва точка; 2. близко познанство/връзка; З. ам. стачка, локаут. ['taiлp] n сдружение; обединение/сливане на предприятия и пр.

tie-wig

- ['taiwig] n перука, която се връзва отзад с пандeлка.

tier

- [tiъ] n 1. ред, редица; полица; 2. театр. балкон; З. мор. намотка; pl намотано в кръг въже, бухта.

tierce

- [tiъs] n 1. среднo голяма бъчва; 2. картu терца; фехт. трета стойка/позиция.

tiercel

- [ti'ъ:sl] tercel.

tiff

- [tif] n 1. мусене, цупене; 2. скарване, спречкване. [tif] v 1. цупя се, муся се; 2. спречкваме се.

tiffany

- ['tifъni] n текст. копринен/муселинов газ; ам. тензух.

tiffin

- ['tifin] n инд. лек обед.

tig

- [tig] n детска игра на гоненица.

tiger

- ['taigъ] n 1. тигър; American ~ ягуар; paper ~ прен. безопасен човек/нещо, нереална опасност; 2. жесток човек, грубиян; З. разг. неподозирано силен/опасен противник; 4. лакей.

tiger's-eye

- ['taigъzai] n 1. минер. тигрово око (жьлто-кафяв кварц); 2. грьнчарство жълто-кафява глазура.

tiger-beetle

- ['taigъbi:tl] n вид хищен бръмбар (сем. Cicindelidae).

tiger-cat

- ['taigъkaet] n дива котка, оцелот, сервал.

tiger-lily

- ['taigъlili] n бот. оранжев крем.

tiger-moth

- ['taigъmoҐ] n вид нощна пеперуда (Arctiidae).

tigerish

- ['taigъrish] а жесток/свиреп като тигър.

tight

- [tait] а 1. стегнат, опънат, (из)опнат, обтегнат; 2. натъпкан, претъпкан, сбит; a ~ cork затегната запушалка/тапа; З. плътно прилягащ, тесен, стягащ (за дреха, обуща); 4. стегнат, спретнат, подреден; уютен; 5. непромокаем; непроницаем (за вода, вьздух); 6. мъчен, труден, тежък; напрегнат, натегнат; ~ corner/place/spot неудобно/трудно/опасно положение; затруднение: 7. оскъден; много търсен, недостатъчен, дефицитен; 8. разг. пиян; to get ~ напивам се; 9. разг. стиснат, свидлив; a ~ match много оспорван мач. [tait] adv 1. тясно; стегнато; 2. силно, здраво, крепко; to draw ~ изопвам силно (вьже и пр.); to fit ~ прилепвам плътно (за дреха); to pull o.'s belt ~ пристягам колана си.

tight-fisted

- ['taitfistid] а стиснат, свидлив.

tight-fitting

- ['taitfiti¤] а плътно прилепващ/прилепнал; тесен, стегнат, по тялото.

tight-lipped

- ['taitlipt] а с тънки устни; със здраво стиснати устни; прен. мълчалив, потаен; не казващ нищо.

tight-rope

- ['taitroup] n опнато въже/жица; ~ dancer акробат; въжеиграч.

tighten

- [taitn] v стягам (се), притягам, опъвам (се), опвам (се); to ~ up a screw затягам/притягам винт; to ~ o.'s grip over прен. засилвам контрола/натиска върху.

tightly

- ['taitli] adv плътно прилепнало.

tightness

- ['taitnis] n стегнатост, сбитост; напрегнатост; ~ in the air напрегната атмосфера, напрежение.

tights

- [taits] n pl 1. костюм от трико на балерина, акробат и пр.; 2. чорапогащи.

tigon

- ['taigъn] n зоол. кръстоска между тигър и львица.

tigress

- ['taigris] n тигрица.

tike

- [] tyke.

tiki

- ['tiki] n маорски талисман от зелен камък.

til

- [til] n бот. сусам.

tilbury

- ['tilbъri] n ист. открита двуколка.

tilde

- [tild] n 1. тилда; 2. диакритичен знак (~) (в ucn. и пр.).

tile

- [tail] n 1. керемида; to have a ~ loose малко откачам, едната ми дъска хлопа; to be/go (out) on the ~ sl. гуляя, пиянствувам, участвувам в оргии; 2. керамична и пр. плочка за облицовка/подова настилка и пр.; кахла; З. разг. шапка, особ. цилиндър. [tail] v 1. покривам с керемиди; 2. облицовам/настилам с плочки.

tiler

- ['tailъ] n човек, който прави/слага керемиди/плочки.

tilestone

- ['tailstoun] n каменна плоча за покрив.

tilestove

- ['tailstouv] n кахлена печка.

tiling

- ['taili¤] n 1. (покриване с) керемиди; 2. облицовка; облицовъчен материал.

till

- [til] prep до, чак до; ~ now досега; ~ then дотогава; true ~ death верен до смъртта си/до гроб. [til] cj докато, догдето. [til] n чекмедже/кутия за пари, каса (в магазин, банка и пр.). [til] v обработвам, ора (земя). [til] n втвърдена глина, примесена с пясък и камъни.

tillable

- ['tilъbl] а обработваем.

tillage

- ['tilidj] n 1. обработване на земята, оране, оран; 2. обработена земя.

tiller

- ['tilъ] n 1. мор. лост на кормило, румпел; 2. тех. лост, ръчка, манивела. ['tilъ] n издънка, филиз; фиданка. ['tilъ] v пускам издънки/филизи.

tilt

- [tilt] n 1. наклон, навеждане, (движение в) наклонено положение; to be on the ~ наклонен съм; накривен съм; to give a cask, etc. a ~ наклонявам бъчва и пр.; 2. ист. нападане с насочено копие; удар с копие; турнир; (at) full ~ с всички сили, с най-голяма бързина; стремително; to run full ~ against втурвам се срещу; to have a ~ at s.o. прен. нападам някого в приятелски диспут; З. тежък механичен чук (и ~-hammer). [tilt] v 1. навеждам (се), накланям (се), накривявам (се), килвам (се); the table ~ed (over) масата се наклони/ накриви; 2. катурвам се, прекатурвам (се), преобръщам (се) (over); З. геол. изкривявам (се); 4. нападам с насочено копие; сражавам се в турнир, прен. боря се/атакувам със слово и перо (at, against); отправям, насочвам (нападки и пр.) (at, against срещу); 5. кова. [tilt] n чергило, навес; сгъваем покрив/навес, гюрук. [tilt] v слагам чергило/покривало/навес/гюрук.

tilt-yard

- ['tiltja:d] n ист. арена за турнири.

tilth

- [tilҐ] n 1. tillage; 2. дълбочина на обработването; З. прен. обработка, култивиране.

timbal

- ['timbъl] n муз. голям тъпан, литавра.

timber

- ['timbъ] n 1. дървен строителен и пр. материал; round ~, ~ in the round сурови трупи; rough (-hewn) ~ одялани трупи; ~ tree дърво, използувано за дървен материал; 2. дървета, гори; to put under ~ залесявам (площ); З. греда, мертек; мор. шпангоут; shiver my ~s! мор. sl. бог да ме убие! 4. лов. ограда; 5. разг. кибритена клечка; 6. лични качества; квалификация; a man of the right ~ for човек, подходящ/с качества за. ['timbъ] v 1. правя/строя от дърво; 2. облицовам с дърво.

timber wolf

- ['timbъwulf] n голям сев.-ам. сив вълк.

timber-cart

- ['timbъka:t] n кола за товарене и пренасяне на дървен материал.

timber-line

- ['timbъlain] n височина над морското равнище, над която не могат да растат гори.

timber-toe

- ['timbъtou] n u pl sl. 1. (човек с) дървен крак; 2. човек, който стъпва тежко.

timbered

- ['timbъd] a 1. дървен, направен с/от греди; 2. залесен, горист.

timberland

- ['timbъlaend] n ам. площ, покрита с гори за дърводобив.

timbre

- ['timbъ] n муз. тембър.

timbrel

- ['timbrъl] n малко дайре.

time

- [taim] n 1. време; час, удобен момент; the ~ of day времето, часът; положението на нещата; to give/pass the ~ of day поздравявам, казвам добър ден и пр., разменям поздрав (with с); there is no ~ like the present cera e моментът, не отлагай за утре; at this ~ of day сега, по това време; all the ~ през всичкото време; винаги; ~ to come бъдеще(то); it will be ~ enough ще има достатъчно време, няма да бъде късно; what is the ~? колко e часът? at one ~ по едно време (в миналото); at any ~, at all ~s във/по всяко време; at no ~ никога; at no sort of ~ по никое време; at the ~ навремето, по онова време, тогава; at the same ~ 1) в/по едно и също време, в същото време, едновременно, същевременно; 2) въпреки това; все пак; at ~s понякога, навремени; at different ~s различно; в различни случаи; ahead of/before ~ по-рано, преждевременно; предсрочно; against ~ 1) с пълна скорост/пара; 2) за печелене на време; behind ~ не навреме, със закъснение; between ~s в промеждутъците, от време на време; for a ~ за известно време; for a short ~ за кратко, за малко; for some ~ за известно време; for some ~ (past) now от известно време насам; for the ~ being временно, сега-засега; from that ~ (on) оттогава нататък; from this ~ on отсега нататък; in (good) ~ 1) навреме, овреме, своевременно; 2) с време, след известно време; all in good ~ на времето си, когато трябва, отрано; когато му дойде времето; in a short ~ в кратко време, скоро; in (less than) no ~ много бързо, в миг, за нула време; it was no ~ before she was back тя се върна мигновено; to make good ~ вървя/движа се с добро темпо; on ~ на (определеното) време, без закъснение; up to ~ навреме; точно; once upon a ~ някога, едно време; some ~ or other (все) някога; to bide/watch o.'s ~ чакам да (ми) дойде времето, изчаквам удобния момент; to have ~ on o.'s hands разполагам с/имам много свободно време; ~ hangs heavy on my hands времето ми минава мъчно/трудно; to make ~ наваксвам загубено време; намирам удобен случай/възможност; to take o.'s ~ не бързам, не си давам зор; his ~ has come времето му дойде, часът му удари; the ~ is ripe дошло е време, назрял е моментът (for за); ~ presses няма време за губене, работата не търпи отлагане; it takes ~ това взема/отнема/иска време; 2. период, време; she ran the distance in record ~ тя пробяга разстоянието за рекордно време; at my ~ of life на моите години/възраст; З. време, срок; сп. време (на сьстезание); период, срок (на служба, присьда, затвор, бременност и пр.); he is serving his ~ 1) той излежава присъдата си; 2) той кара войниклъка си; she is far on in her ~ тя e в напреднала бременност; she is near her ~ тя скоро ще ражда; (it's) about ~ време e вече; it is ~ for me to go време e да вървя; it is high ~ крайно време e (for за, to с inf да); in a week's ~ за/в (срок от) една седмица; ~ is short няма много време; ~ is up времето мина/изтече; to sell ~ рад., телев. отстъпвам срещу заплащане време за предаване на реклами и пр.; it will last our ~ ще изтрае, докато сме живи; 4. често рl епоха, период; време, времена; hard ~s трудно време, усилни години; modern ~s съвременната епоха; in ancient ~s в древни времена; from/since ~(s) immemorial/~ out of mind открай време, от памтивека; before/ahead of o.'s ~ s преди/напред от своето време; твърде рано; изпреварил времето си; behind o.'s ~ /the ~s изостанал от времето си; to have the ~ of o.'s life разг. прекарвам чудесно, забавлявам се много; those were ~s това беше живот! какво време беше тогава! 5. път, случай; another ~ друг път; at one ~ or another все някога; при един или друг случай; two/three at a ~ по двама/трима наведнъж/на един път; many a ~ много пъти; three ~s running три пъти наред; ~s out of number безброй пъти; ~ and (~) again неведнъж, много пъти, отново и отново; ~ after ~ пак и пак, хиляди пъти; not till next ~ няма вече (да правя така) (да не вярваш); 6. мат. път; six ~s five is/are thirty шест по пет e тридесет; the ~s sign знакът за умножение х; 7. муз. темпo, такт; to beat/keep ~ тактувам, давам такт; to keep ~ вървя, танцувам/пея и пр. в такт; спазвам такт; in ~ ритмично, в такт; out of ~ неритмично, не в такт; воен. ход, стъпка; in/out of ~ в/не в крак; за часовник to keep good/bad ~ вървя точно/неточно; to lose/gain ~ оставам назад/ избързвам; 8. работно време, заплащане за изработено време; to work/to be on full ~ имам пълно работно време; to be on short/part ~ работя при непълна заетост; частично безработен съм; to pick up o.'s ~ получавам възнаграждение за изработено време; ~ and a half надница и половина; double ~ двойно възнаграждение; to play for ~ мъча се да печеля време; to talk against ~ 1) говоря, за да печеля време; 2) говоря в границите на определено време; to have a/разг. no end of a ~ с мъка/едва успявам да (с ger, inf); to have little/no ~ for не обичам, не се интересувам от, не ми се занимава с; to have the ~ 1) имам време на разположение; 2) знам колко е часът; in o.'s own ~ в извънработно време; in o.'s own (good) ~ когато/както ми е удобно; когато имам свободно време; out of ~ 1) не навреме, много късно, със закъснение; 2) в неудобно/неподходящо време; to do ~ разг. излежавам присъда; ~ off/ам. out почивка, пауза, прекъсване; to take ~ off намирам/ отделям време (за нещо); ~! 1) сп. време за започване/свършване; хайде! сега! край! 2) време за затваряне (на питейно заведение и пр.); затваряме! (so) that's the ~ of day! sl. ясно! така значи! това било то! такива (ми ти) работи! ~ and tide wait for no man времето не чака; at this point of ~ при сегашното положение на нещата, в дадения момент; ~ check (даване/съобщаване на) точно време (по радиото). [taim] v 1. избирам подходящ момент за, върша нещо, когато трябва, съобразявам с времето; you must ~ your blows трябва да знаеш кога да нанасяш ударите си; your remark was not well ~d лош момент избра да се изкажеш, бележката ти беше ненавременна; 2. определямвреме/срок за; the train ~d to leave at 6.30 влакът, заминаващ по разписание в 6.30; З. отбелязвам, записвам, засичам (постигнато) време (при надбягване и пр.); 4. регулирам; отмервам; 5. ряд. тактувам; 6. to ~ with съвпадам по време, отговарям на; хармонирам с.

time bomb

- ['taimbom] n бомба със закъснител.

time clock

- ['taimklok] n часовник, отбелязващ началото и края на работния ден.

time limit

- ['taimlimit] n краен срок; регламент за изказвания.

time-bargain

- ['taimba:gin] n борc. договор за продажба на акции в определен срок.

time-book

- ['taimbuk] n работническа книжка/ картон за отбелязване на изработените часове.

time-card

- ['taimka:d] time-book.

time-consuming

- ['taimkъnsjumi¤] а 1. поглъщащ/отнемащ много време; 2. който пилее/при който се пилее много време.

time-expired

- ['taimikspaiъd] а воен. изкарал военната си служба; за уволняване.

time-exposure

- ['taimiks,poujъ] n фот. (снимка, направена с) продължителна експозиция.

time-fuse

- ['taimfju:z] n воен. дистанционна запалка.

time-honoured

- ['taimonъd] а 1. запазен във вековете, зачитан, спазван (за обuчай и пр.); 2. уважаван, почитан.

time-killer

- ['taimkilъ] n ам. 1. човек, който се чуди какво да прави с времето си; празноскитащ; 2. нещо за убиване на времето (книга, забавление, развлечение и пр.).

time-lag

- ['taimlaeg] n 1. интервалът между едно действие/явление и ефекта му (светкавица и грьм и пр.); 2. разлика по време.

time-lapse

- ['taimlaeps] а снет бавно/на части, но представен като последователно ставащ в момента (разцьфтяване на цвете и пр.).

time-out

- ['taimaut] n прекъсване; пауза, почивка.

time-saving

- ['taimseivi¤] а спестяващ време; бързо действуващ; бърз.

time-server

- ['taimsъ:vъ] n приспособленец, нагаждач, опортюнист.

time-serving

- ['taimsъ:vi¤] n приспособленчество, безпринципност, опортюнизъм. ['taimsъ:vi¤] а приспособленчески, опортюнистичен.

time-sharing

- ['taimshЁъri¤] n използване на компютър едновременно от няколко души.

time-sheet

- ['taimshi:t] time-book,-card.

time-signal

- ['taimsignъl] n сигнал за точно време (по радио и пр.).

time-signature

- ['taim,signъtshъ] n муз. обозначение на такта.

time-switch

- ['taimswitsh] n ключ за автоматично включване и изключване.

time-tested

- ['taimtestid] а изпитан, изпробван, утвърден (за метод и пр.).

time-work

- ['taimwъ:k] n работа, заплащана на ден/час.

time-worn

- ['taimwo:n] a 1. изтъркан, изтрит, износен, овехтял; 2. стар, старинен; З. отживял.

timekeeper

- ['taimki:pъ] n 1. човек, който следи/отбелязва времето за нещо; контрольор, хронометрист; 2. часовник; ост. хронометър.

timeless

- ['taimlis] а 1. бекраен, вечен; 2. който не се отнася до определено време/период; З. извън времето; предвечен.

timeliness

- ['taimlinis] n своевременност, навременност.

timely

- ['taimli] а навременен, своевременен; уместен, подходящ.

timepiece

- ['taimpi:s] n уред за измерване на времето, часовник.

timer

- ['taimъ] n 1. сп. хронометрист; 2. устройство за отмерване на време; З. тех. регулатор.

timetable

- ['taimteibl] n програма, разписание.

timid

- ['timid] а плах, боязлив, плашлив; стеснителен, свенлив.

timidity

- [ti'miditi] n плахост, боязливост; свенливост, стеснителност.

timing

- ['taimi¤] n подбиране/намиране на точния/подходящия момент; определяне на правилното темпо; синхронизиране.

timorous

- ['timъrъs] а плах, боязлив; изплашен; крайно стеснителен.

timothy

- ['timъҐi] n вид фуражна култура, тимотейка (и ~-grass).

timpani

- ['timpъni] n pl муз. тимпани, литаври.

tin

- [tin] n 1. калай; 2. ламарина, бяло тенеке; З. тенеке, тенекия; тенекиена кутия; консервена кутия; 4. sl. пари; 5. attr калаен; тенекиен; ~ container тенекиен съд, тенекия; ~ soldier оловно войниче (играчка); (little) ~ god незаслужено възвеличаване (самодоволно) нищожество; ~ Lizzie sl. малък евтин автомобил. [tin] v 1. калайдисвам; 2. консервирам; З. слагам/опаковам в консервени кутии.

tin can

- ['tinkaen] n 1. тенекиена кутия; тенеке; 2. sl. воен. мор. разрушител.

tin foil

- ['tinfoil] n станиол.

tin hat

- ['tinhaet] n воен. sl. каска.

tin-opener

- ['tinoupъnъ] n отварачка за консервени кутии.

tin-pan alley

- ['tinpaen'aeli] n сьбир. композитори, изпълнители и издатели на популярна/естрадна музика.

tin-plate

- ['tinpleit] n тенекия, бяла/калайдисана ламарина. ['tinpleit] v калайдисвам.

tin-ware

- ['tinwЁъ] n тенекиени изделия; калаени съдове.

tinct

- [ti¤kt] а поет. обагрен, оцветен.

tinctorial

- [ti¤k'to:riъl] а багрилен.

tincture

- ['tinktshъ] n 1. багрилно вещество; 2. pl xep. цветове, окраски; З. отсянка, оттенък, нюанс; ~ of red червеникав оттенък; 4. лек мирис, дъх, вкус; лъх; 5. прен. белег, свойство, качество; признак; 6. капка, капчица, мъничко (of); 7. фарм. спиртен разтвор, тинктура; ~ of iodine йодова тинктура. ['tinktshъ] v 1. багря, обагрям, оцветявам; 2. придавам миризма/вкус на; З. прен. напоявам, пропивам (with с).

tinder

- ['tindъ] n 1. лесно възпламенимо вещество; 2. прахан; сухо гнило дърво; to burn like ~ горя като барут.

tinder-box

- ['tindъboks] n 1. ист. (кутийка с) прахан; 2. прен. силно нажежена атмосфера; кибритлия човек.

tindery

- ['tindъri] а лесно възпламеним; гнил, загнил (за дьрво).

tine

- [tain] n бод/острие на вилица и пр.; зъб/зъбец на гребен; връх (на рог).

tinea

- ['tiniъ] n мед. трихофития; кел.

ting

- [ti¤] int, п дзън; дзънкане, звънтене, звън. [ti¤] v дзънкам, звънтя.

tinge

- [tindj] v багря, обагрям, оцветявам леко (with с); admiration ~d with envy възхищение, примесено с лека завист. [tindj] n 1. багра, отсянка, оттенък, нюанс; 2. дъх, лъх; З. вкус; 4. прен. нотка, жилка.

tingle

- [ti¤gl] v 1. изтръпвам; изтръпнал ми е (крак и пр.); щипе ме (за студ); изпитвам смъдене; сърбеж; my fingers are tingling to box his ear ръцете ме сърбят да му ударя плесница; 2. прен. вълнувам се; З. пламвам, горя (от удар, срам, негодувание и пр.); my ears ~ ушите ми горят; 4. причинявам бучене/изтръпване/смъдене/сърбеж в ушите; щипя (за студ), жуля, бръсна (за вятьр); to ~ the blood разигравам/ вълнувам кръвта; 5. трептя (with от); her reply ~d in his ears отговорът и звучеше в ушите му. [ti¤gl] n 1. бучене/пищене в ушите; 2. изтръпналост, сърбеж, смъдене, щипене; З. туптене; 4. леко вълнение.

tinhorn

- ['tinho:n] n ам. самомнителен позьор.

tinker

- ['tinkъ] n калайджия; прен. нескопосник; not to give a ~'s damn/dam/curse/cuss пет пари не давам, хич не ме е грижа, не ме интересува. ['tinkъ] v 1. калайдисвам, занимавам се с калайджийство; 2. поправям на бърза ръка/нескопосно, скърпвам (up); бърникам, човъркам, мъча се да поправя (at).

tinkle

- [ti¤kl] v дрънкам, дрънча; звъня, звънтя. ['tinkъ] n дрънкане, дрънчене; дзънкане, звънтене; звънтеж, звън; to give s.o. a ~ звънвам на някого (по телефона).

tinman

- ['tinmъn] (pl -men) tinsmith.

tinned

- [tind] a 1. консервиран, в консервена кутия; ~ goods консерви; ~ sardines сардела; ~ music музика от записи/плочи; 2. калайдисан.

tinnitus

- [ti'naitъs] n мед. пищене/бучене/шум в ушите.

tinny

- ['tini] а 1. съдържащ калай; 2. имащ вкус/дъх на тенеке; З. тенекиен; издаващ тенекиен звук; 4. твърд (за колорит).

tinpot

- ['tinpot] а презр. долнокачествен, евтин, без стойноcт.

tinsel

- [tinsl] n 1. сърма; 2. лъскави ленти, гирлянди и др. украшения заелха и пр.; З. прен. лъжлив блясък. [tinsl] а 1. крещящ, безвкусен, евтин; 2. лъжлив, фалшив. [tinsl] v 1. украсявам със сърма, гирлянди и пр.; 2. придавам лъжлив блясък на.

tinsmith

- ['tinsmiҐ] n тенекеджия.

tint

- [tint] n 1. цвят, боя, багра; 2. отсянка, нюанс, тон; З. окраска, преобладаващ тон; 4. успоредни линии на гравюра. [tint] v оцветявам, обагрям (и прен.); ~ ed glasses тъмни очила.

tintinnabulation

- [tintinъbju'leishn] n биене/звънене/звън на камбани.

tintometer

- [tin'tomitъ] n тех. колориметър.

tinty

- ['tinti] а оцветен нехармонично.

tintype

- ['tintaip] n фот. феротипия, дагеротип.

tiny

- ['taini] а мъничък, дребничък, миниатюрен; ~ little boy съвсем мъничко/дребничко момченце.

tip

- [tip] n 1. заострен край/крайче/крайчец; връх; завършък; the ~s of o.'s fingers краищата/върхът на пръстите; to have it on the ~ of o.'s tongue на (върxa на) езика ми е, върти ми се в устата; 2. железен край/шип на чадър/бастун и пр.; З. четка, употребявана при варакосване. [tip] v (-pp-) 1. слагам край/крайче/шип на; filter- ~ped cigarettes цигари с филтър; 2. подрязвам върха на (храст, дьрво и пр.); З. стрижа, остригвам, подстригвам (коса). [tip] v (-pp-) 1. наклонявам (се), накланям (се), килвам, климвам; to ~ o.'s hat over o.'s eyes нахлупвам напред шапката си; 2. докосвам (се), допирам леко, бутвам; удрям леко, потупвам; to ~ o.'s hat/sl. lid to s.o. поздравявам някого с докосване на шапката си; З. обръщам, катурвам; изтърсвам, изсипвам, изхвърлям; tip off изливам (от сьд); tip out изтърсвам, изсипвам (се); tip over/up 1) повдигам, вдигам; обръщам (се), преобръщам (се), прекатурвам (се). [tip] n място за изхвърляне на боклук; разг. разхвърлено място, бъркотия. [tip] n 1. бакшиш, пари за почерпка; дребен подарък; 2. полезен съвет; ценно сведение, получено по частен път; take my ~ послушай съвета ми; it is a good ~ (to) добре e, за препоръчване e (да). [tip] v (-pp-) 1. давам бакшиш/пари за почерпка на; 2. sl. хвърлям/подхвърлям/давам на; ~ us a song/a yarn попей ни/разкажи ни нещо; to ~ the winner казвам предварително кой ще спечели в конно надбягване; прен. предугаждам успеха на някого; З. осведомявам тайно, подшушвам на (about за); 4. to ~ s.o. off правя намек на/предупреждавам някого.

tip and run

- ['tipъn,rлn] n cn. вид крикет; ~ raid разг. светкавичен обир/нападение.

tip-cart

- ['tipka:t] n тех. количка, която се изпразва чрез наклоняване.

tip-cat

- ['tipkaet] n челик, джелик (детска игра).

tip-lorry

- ['tiplori] n самосвал.

tip-off

- ['tipof] n намек; тайна информация; to give s.o. the ~ предупреждавам/информирам някого.

tip-up seat

- [tip'лpsi:t] n стол със седалка, която се вдига/ сгъва (в театьр, кино и пр.).

tippet

- ['tipit] n 1. наметало, пелерина; 2. цьрк. opap.

tipple

- [tipl] v пия, попийвам си. [tipl] n разг. спиртно питие; шег. всякакъв вид питие.

tippler

- ['tiplъ] n пияница, къркач.

tipstaff

- ['tipsta:f] n 1. тояга с железен край; 2. съдебен пристав.

tipster

- ['tipstъ] n съветник относно конни надбягвания.

tipsy

- ['tipsi] а пийнал, залитащ, неустойчив; ~ lurch пиянско залитане.

tipsy-cake

- ['tipsikeik] n пандишпан, напоен с вино и пр.

tiptoe

- ['tiptou] n връх на пръст на крак; on ~ на пръсти; to walk/stand on ~ ходя/стоя/изправям се на пръсти. ['tiptou] v ходя/стъпвам (като) на пръсти; to ~ to отивам на пръсти до; to ~ out (of) излизам на пръсти (от).

tiptop

- ['tiptop] n връх, връхна точка; съвършенство. ['tiptop] а разг. първокачествен, първостепенен; превъзходен, "бомба". ['tiptop] adv разг. превъзходно, чудесно, екстра.

tirade

- ['taireid] n дълга гневна реч, тирада; декламация.

tire

- [taiъ] n ост. украшение за глава; облекло, премяна. [taiъ] v украсявам; обличам, пременявам. [taiъ] ам. tyre. [taiъ] v 1. уморявам (се); умарям; to grow/get ~d with уморявам се от; to dance/talk o.s. ~d уморявам се от танцуване/говорене; 2. омръзва ми, дотяга ми; досажда ми (of) (обик. pass); З. to ~ out изморявам, измарям, изтощавам.

tired

- ['taiъd] а 1. уморен, изморен; ~ looking с уморен вид; ~ of отегчен от; to be ~ of life животът ми e омръзнал, не ми се живее; 2. изтъркан, банален, шаблонен.

tireless

- ['taiъlis] а неуморен, неуморим.

tiresome

- ['taiъsъm] a 1. уморителен; 2. досаден, отегчителен; неприятен.

tirewoman

- ['taiъwumъn] n ост. камериерка.

tiring-room

- ['taiъri¤rum] n театр. стая за обличане, гримьорна.

tiro

- ['taiъrou] а начеващ, начинаещ, новак.

tis

- [tiz] it is.

tisane

- [ti'zaen] n билков чай/запарка.

tissue

- ['tisju:,-shu:] n 1. тънка мека материя/тъкан; 2. биол. тъкан; З. книжен памук, лигнин; книжна кърпичка (за нос, за избьрсване на грим и пр.); 4. прен. низ, върволица, куп, мрежа (от льжи и пр.).

tissue-paper

- ['tisju:'peipъ] n тънка мека хартия за опаковка и пр.; книжна носна кърпа/салфетка и пр.

tit

- [tit] n 1. синигер; 2. ост. конче; З. ост. девойче. [tit] n: ~ for tat око за око, зъб за зъб; каквото повикало, такова се обадило. [tit] n sl. безволев глупак.

titan

- [taitn] n 1. мит. титан; 2. прен. гигант, титан.

titanic

- [tai'taenik] а титаничен, титански, гигантски, колосален.

titanium

- [tai'teiniъm] n хим. титан.

titbit

- ['titbit] n 1. вкусно парченце, хапка, мръвка; 2. пикантна новина/клюка.

titfer

- ['titfъ] n sl. шапка.

tithe

- [tai] n 1. ист. една десета част; 2. рет. незначителна/малка част; З. десятък. [tai] v ист. облагам с десятък.

titian

- ['tishъn] a: ~ (red) златисто-червеникав, червеникавокафяв.

titillate

- ['titileit] v гъделичкам; дразня; приятно вълнувам/възбуждам.

titillation

- [,titi'leishn] n гъделичкане; приятна възбуда, вълнение.

titivate

- ['titiveit] v разг. украсявам (се); to ~ o.s. издокарвам се, контя се, наконтвам се.

titlark

- ['titla:k] n ливадна бъбрица (птица) (Anthus pratensis).

title

- [taitl] n 1. заглавие, наслов; название, име; 2. надпис/титър на филм и пр.; credit ~s кино, телев. имената на изпълнителите на ролите и на състава, осъществил продукцията; З. титла, звание; 4. право на собственост; признато право/претенция (to за); 5. чистота на злато, изразена в карати. [taitl] v 1. озаглавявам; 2. титулувам.

title-deed

- ['taitldi:d] n нотариален акт за собственост.

title-page

- ['taitlpeidj] n заглавна страница на книга.

title-piece

- ['taitlpi:s] n заглавие на есе, разказ и пр., дало името си на книгата, в която е поместено.

title-role

- ['taitlroul] n действуващо лице от едноименна пиеса, филм и пр. (и ~-part).

titled

- [taitld] а титулуван, имащ (благородническа) титла.

titleholder

- ['taitlhouldъ] n носител на звание; шампион.

titling

- ['taitli¤] n заглавие със златни букви на корицата на книга. ['titli¤] titlark.

titrate

- ['taitreit] v хим. титрувам.

titter

- ['titъ] v хихикам, смея се сподавено. ['titъ] n хихикане, сподавен смях.

tittle

- [titl] n чертичка, точица; частица, дреболия; not one jot or ~ ни най-малко, ни на йота; to a ~ до най-малките подробности.

tittle-tattle

- ['titltaetl] n празни приказки, клюки. ['titltaetl] v бъбря, клюкарствувам.

tittup

- ['titлp] устъпвам весело/игриво, подскачам, лудувам. ['titлp] n весело/игриво подскачане, лудуване.

titty

- ['titi] дет. вулг. teat 1.

titular

- ['titjulъ] a 1. номинален; 2. свързан с титла/заемана длъжност; титулярен, притежаван въз основа на титла. ['titjulъ] n човек, носещ номинална титла/звание, титуляр.

tizzy

- ['tizi] n sl. състояние на нервна възбуда; разг. объркване, безпокойство, паника.

tmesis

- ['tmi:sis] n (pl -ses [si:z] ) грам. вмъкване на една или повече думи между съставните части на сложна дума, тмезис (напр. what place soever вм. whatsoever place).

to

- [tu] nред гласна, пред сьгласна [tъ], под ударение [tu:]) prep 1. движение, посока в; до; на; към, за; при; to come ~ the surface излизам на повърхността; ~ the right/left/south, etc. надясно, наляво, на юг и пр.; 2. място до, на; to apply polish ~ the table слагам лак на/лакирам масата; with o.'s hands ~ o.'s eyes с ръце на очи; ready ~ (o.'s) hand подръка, наръки, наблизо; next door ~ us до нас, до нашата къща; З. сьс знач. на дателен падеж с глаголи като give, send, lend, etc. на; give it ~ her дай и го, дай го на нея; 4. вьвежда предложно допьлнение с глаголи като apply, object, refer, be/get accustomed, etc. на, към, с; 5. лично отношение на, към, за; pleasant/revolting ~ приятен/противен на/ за; lost/blind/dead/favourable ~ изгубен/сляп/мъртъв/благоприятен за; kind/cruel ~ мил/жесток към/с; in regard ~, as ~ що се отнася/ касае до; what is that ~ you? теб какво ти става? какво те засяга? 6. граница, степен, предел до, на; ~ perfection/death/tears до съвършенство/смърт/сълзи; ~ the last breath до последния си дъх; ~ all eternity навеки; ~ a man до последния човек, до един, до крак; ~ the best of my knowledge/ability доколкото знам/мога; generous ~ a fault прекомерно щедър; 7. начин по; made ~ order/measure направен по поръчка/мярка; drawn ~ scale рисуван/начертан по мащаб; 8. резултат за; ~ my surprise/joy/disappointment, etc. за моя изненада/радост/разочарование; 9. спрямо, към, по отношение на, в сравнение с; ten ~ one десет към/на едно; to prefer one thing ~ another предпочитам едно нещо пред друго; it's nothing ~ what I expected това не e нищо в сравнение с онова, което очаквах; perpendicular/parallel ~ перпендикулярен/успореден на; superior/inferior ~ по-добър/по-лош по качество и пр. от; 10. сьотношение по количество, брой по; ten apples ~ the kilo (по) десет ябълки в килограм; twenty cigarettes ~ the box по 20 цигари на/в кутия; 11. цел на, за; в чест на; to sit down ~ dinner сядам на обед/да обядвам; ~ this end за тази цел; to come ~ s.o.'s aid/help притичам се на помощ на някого; a hymn ~ the sun химн/възхвала на слънцето; a monument ~ паметник на/за/в чест на; 12. прибавяне към, на; to add ~ прибавям към; 13. притежание, принадлежност на, от; brother/secretary/heir ~ брат/секретар/наследник на; an exception ~ a rule изключение от правило; common/natural/peculiar ~ общ/естествен/характерен за; to have a right/title ~ имам право на; to have a flat ~ o.s. живея сам в апартамент, имам апартамент на свое разположение; that's all there is ~ it това e то/всичко, и толкоз; there is more ~ it than that има и нещо друго, това не е всичко; there is no index ~ the book към книгата няма азбучен показалец; a box with a lid ~ it кутия с капак; a story with a moral ~ it поучителна история: 14. със съпровод на, с, по, под; to sing ~ the piano пея със съпровод на пиано; to dance ~ a tune танцувам под звуците на мелодия; to write ~ dictation пиша по/под диктовка; 15. време до; from... to... от... до...; five minutes ~ ten десет часа без пет минути; to come ~ s.o.'s call идвам, когато някой ме повика; to fall ~ s.o. blows падам под/от ударите на; there's nothing ~ it това не представлява трудност, не е мъчно, много е лесно. [tu] part 1. пред inf за да, за; never ~ return за да не се върне никога; good ~ drink добър/хубав за пиене; s.th. ~ eat нещо за ядене; he is not a man ~ be trusted не е човек, на когото може да се вярва; 2. замества инфинитива на споменат вече глагол; you may go if you want ~ може да си отидете, ако искате; I didn't want to ask but I had ~ не исках да питам, но трябваше. [tu:] adv в нормалното/исканото положение; до спиране; to shut/bang the door ~ затварям/затръшвам вратата; to come ~ свестявам се, идвам на себе си; to bring s.o. ~ свестявам някого.

to-and-fro

- ['tu:ъn'frou] adv насам-натам, нагоре-надолу.

to-be

- [tъ'bi:] а бъдещ; his fiancee? ~ бъдещата му годеница.

to-do

- [tъ'du:] n шум, врява, гюрултия; вълнение; to make a terrible ~ вдигам страшен шум, правя голяма история.

toad

- [toud] n 1. крастава/суха жаба (Bufo); 2. отвратителен човек, гад; З. ост. жабе, жабче (галено - за дете и пр.).

toad-eater

- ['toudi:tъ] toady.

toad-flax

- ['toudflaeks] n бот. луличка (Linaria vulgaris).

toad-in-the-hole

- ['toudinъ,houl] n салам/говеждо месо, изпечено в тесто.

toadstool

- ['toudstu:l] n гъба, особ. отровна.

toady

- ['toudi] n ласкател, мазник, подлизурко. ['toudi] v лаская, подмазвам се, подлизурствувам.

toast

- [toust] v 1. препичам (филии хляб и пр.) на огън/ скара и пр.; 2. припичам, грея (краката си) на огъня; припичам се на огъня. [toust] n филии хляб и пр., препечени на огън, скара и пр.; on ~ сервиран върху препечена филия; to have s.o. on ~ държа/имам някого изцяло в ръцете/властта си. [toust] v вдигам тост/пия наздравица за. [toust] n 1. наздравица, тост; to give/propose a ~ to вдигам тост/пия наздравица за; 2. лице/събитие, за което се пие наздравица; З. лице (особ. жена), което е обект на всеобщо възхищение.

toast-master

- ['toust,ma:stъ] n лице, което оповестява тостовете на банкет и пр.

toast-rack

- ['toust,rъk] n подставка за препечени филии.

toaster

- ['toustъ] n ел. скара и пр. за препичане на филии, сухарник.

toasting-fork

- ['tousti¤fo:k] n вилица с дълга дръжка за препичане на хляб.

toasty

- ['tousti] а приятно затоплен, загрят, сгрян.

tobacco

- [tъ'baekou] n 1. тютюн; ~ plant тютюн (растение) (Nicotiana); 2. attr тютюнев, за тютюн; ~ heart сърдечно заболяване вследствие на много пушене.

tobacco worker

- [tъ'baekou,wъkъ] n тютюноработник.

tobacco-pipe

- [tъ'baekou,paip] n лула.

tobacco-pouch

- [tъ'baekou,pautsh] n торбичка за тютюн.

tobacconist

- [tъ'baekъnist] n продавач/търговец на цигари/ пури и пр.

toboggan

- [tъ'bogъn] n 1. дълга спортна шейна, тобоган; 2. детска шейна. [tъ'bogъn] v 1. карам/возя се/спускам се с тобоган; 2. ам. рязко спадам, обезценявам се бързо.

toby

- ['toubi] n бирена чаша с форма на дебел старец с триъгълна шапка; ~ collar широка обърната плисирана яка.

toccata

- [tъ'ka:tъ] n муз. токата.

tocher

- ['tokъ] n шотл. зестра.

toco

- ['tokou] n уч. sl. бой, пердах, телесно наказание.

tocsin

- ['toksin] n камбана за тревога; сигнал за тревога с камбана.

tod

- [tod] n 1. шотл. лисица; 2. мярка за тегло на вълна (28 фунта).

today

- [tъ'dei] adv 1. днес; 2. сега, в наши дни. [tъ'dei] n 1. днес, днешният ден; ~ week/month, точно след една седмица/месец; ~'s test/newspapers днешният тест/вестници; writers of ~ съвременни писатели.

toddle

- [todl] v 1. щапукам; кретам, вървя несигурно; 2. поразтъпквам се, разхождам се; З. разг. тръгвам си, отивам си; we must be toddling време е/трябва да си вървим.

toddler

- ['todlъ] n дете, което прохожда; малко дете.

toddy

- ['todi] n 1. вид подсладен пунш; 2. палмов сок.

toe

- [tou] n 1. пръст на крак/чорап; нос на обувка; предна част на копито; the big/great ~ палецът на крака; the little ~ малкият пръст на крака; on o.'s ~s на пръсти; прен. нащрек, готов за действие; to stab o.'s ~s on s.th. прен. препъвам се/не успявам в нещо; to turn up o.'s ~s sl. хвърлям топа/петалата, умирам; 2. тех. пета, петов лагер, лагер на пета; З. шип на подкова; 4. връх на пръчка за голф; to dig o.'s ~s in заинатявам се, запъвам се. [tou] v 1. слагам капаче на носа на обувка; преплитам/ замрежвам пръстите на чорап; 2. уч. sl. ритам; З. докосвам/достигам с пръстите на краката си; to ~ the line/mark 1) сп. заставам до стартовата линия, готов съм за стартиране; 2) придържам се към правилата, спазвам строго изискванията; 4. голф удрям топка с върха на пръчката; 5. to ~ in стъпвам патраво; 6. to ~ out стъпвам/ходя с извърнати навън пръсти на краката.

toe-cap

- ['toukaep] n бомбе на обувка.

toe-dance

- ['tou,da:ns] n танц/танцуване на палци. ['tou,da:ns] v танцувам на палци.

toe-hold

- ['tou,hould] n 1. място caмo колкото да стъпи човек с върха на пръстите си (при изкачване на скала и пр.); прен. опора, опорна точка; 2. малко преимущество; З. средство за преодоляване на затруднение; 4. борба хватка на извиване на стъпалото на противника.

toe-in

- ['tou,in] n авт. положение, при което предните колела са леко обърнати навътре, събиране на предните колела.

toe-nail

- ['touneil] n 1. нокът на пръст на крака; 2. косо закован пирон. ['touneil] v 1. забивам (пирон) косо; 2. заковавам с косо забити пирони.

toed

- [toud] а 1. в сьчет. с определена форма на пръстите на краката; с определен брой пръсти; three- ~ с три пръста на краката; 2. косо закован (за пирон); с косо заковани пирони (за дьска и пр.).

toeless

- ['toulis] а без пръсти, изрязан отпред (за обувки).

toff

- [tof] n sl. 1. видна личност; 2. богаташ; З. конте, франт. [tof] v обличам се като франт, контя се, труфя се.

toffee, toffy

- ['tofi] n твърд карамел, лакта; he can't shoot, etc. for ~ sl. хич не го бива да стреля и пр.; not for ~ sl. за нищо на света, в никакъв случай.

toffy

- ['tofi] toffee.

toft

- [toft] n диал. 1. хълмче, възвишение; 2. къща със стопански двор, чифлик, ферма.

tog

- [tog] v (-gg-) обличам се, издокарвам се (и с out, up). [tog] n обик. pl облекло, дрехи.

toga

- ['tougъ] n лат. тога.

togaed

- ['tougъd] а облечен с (академична) тога.

together

- [tъ'geъ] adv 1. заедно; ~ with заедно с; едновременно с; също и; както и; we were at school ~ съученици сме, ходехме в едно училище; to gather/collect ~ събираме се/виждаме се често; to add/multiply ~ събирам/умножавам няколко числа; 2. един към друг, един до друг; един с друг; to compare ~ сравнявам един с друг; to tie ~ връзвам, завързвам заедно; З. наред, подред, без прекъсване (за време); for hours/days, etc. ~ с часове/дни и пр. наред, по цели часове/дни и пр.; 4. едновременно.

togetherness

- [tъ'geъnis] n чувство за единство/другарство/сплотеност.

toggery

- ['togъri] n 1. разг. дрехи, облекло; 2. pl ам. магазин за дрехи, особ. за мъжка мода.

toggle

- [togl] n 1. щифт, чеп, клечица, особ. за вкопчване в клуп; 2. тех. коляно; З. стр. греда с наковани летви за изкачване. [togl] v прикрепям с чеп, съединявам с клуп и чеп.

toggle-joint

- ['togl,djoint] n тех. ножично съединение.

toil

- [toil] v 1. трудя се, мъча се, трепя се; to ~ and moil трудя се, блъскам се; 2. вървя с мъка, влача се. [toil] n мъка; труд, тежка работа, блъскане, трепане. [toil] n обик. рl прен. клопка, капан, мрежа; in the ~s 1) хванат, оплетен; 2) омаян, запленен.

toil-worn

- ['toilwo:n] а изтощен/преуморен от работа, отруден.

toiler

- ['toilъ] n работник, труженик.

toilet

- ['toilit] n 1. тоалет, дамско облекло; 2. обличане, грижа за облеклото; тоалет; гримиране; З. измиване и почистване на оперирано място; 4. тоалетка (и ~-table); 5. тоалетна, клозет; 6. attr тоалетен.

toilet soap

- ['toilit,soup] n тоалетен сапун.

toilet-paper

- ['toilit,peipъ] n тоалетна хартия.

toilet-powder

- ['toilit,paudъ] n тоалетна/талк пудра, пудра за след бръснене.

toilet-roll

- ['toilitroul] n руло тоалетна хартия.

toilet-set

- ['toilitset] n комплект от тоалетни принадлежности.

toilet-training

- ['toilit,treini¤] n приучване на малко дете да използва цукало/тоалетна.

toiletry

- ['toilitri] n обик. pl тоалетни артикули (паста за зьби, за брьснене, одеколон и пр.).

toilette

- [twa:'let] n фр. 1. toilet 2.; 2. костюм, рокля, тоалет.

toilful

- ['toilful] а книж. усилен, тежък, труден, уморителен.

toilsome

- ['toilsъm] toilful.

toing and froing

- ['tu:i¤ъn'froui¤] n движение насам-натам/ нагоре-надолу/напред-назад.

tokay

- [tou'kei] n 1. токайско вино; 2. токайско грозде.

toke

- [touk] n ам. sl. едно смукване от цигара с марихуана.

token

- [toukn] n 1. знак, белег; признак, символ; in ~ of, as a ~ of в знак на; 2. нещо подарено за спомен; З. жетон; 4. аttr символичен; привиден, мним; само проформа; ~ payment изплащане на част от дълг като доказателство, че ще бъде изплатен изцяло; ~ money ост. 1) жетони/монети, сечени от частна фирма; 2) фин. платежно средство с номинална стойноет; ~ resistance съпротива само проформа; ~ voting парл. гласуване на сума, чийто размер подлежи на промяна; ~ strike кратка предупредителна стачка; by this/the same ~ по тази/по същата причина; more by ~ 1) също така; 2) още/толкова повече (that че); З) в потвърждение/подкрепа на това.

toko

- [] toco.

tolbooth

- ['toulbu:Ґ] n шотл. ост. 1. градски съвет; 2. пазар, пазарище; З. затвор.

told

- [] вж. tell.

toledo

- [to'li:dou] n сабя, изработена в Толедо (и ~ blade).

tolerable

- ['tolъrъbl] а 1. търпим, поносим, приемлив; 2. доста добър, сносен; доста голям; in ~ health общо взето добре здравословно/със здравето; ~ food нелоша храна.

tolerably

- ['tolъrъbli] v 1. търпимо, поносимо, приемливо; 2. доста.

tolerance

- ['tolъrъns] n 1. търпимост, толерантност; 2. толериране; З. поносимост; 4. допустимост.

tolerant

- ['tolъrъnt] а 1. толерантен; либерален, свободомислещ; търпелив (of); 2. мед. понасящ леко (лекарство и пр.); имащ добра поносимост (of към).

tolerate

- ['tolъreit] v 1. търпя, понасям; 2. търпя, допускам, разрешавам; З. покровителствувам.

toleration

- [,tolъ'reishn] n 1. търпене, понасяне, толериране; 2. допускане, разрешаване; З. толерантност, търпимост.

toll

- [toul] v звъня/бия/удрям равномерно; to ~ in събирам/приканвам богомолци на църква (за камбана). [toul] n камбанен звън; погребален звън. [toul] n 1. такса/данък за използване на шосе/мост/ пристанище и пр.; 2. такса за междуградски телефонен разговор; З. право за събиране на такса/данък; 4. уем; 5. прен. жертви, дан; road ~ жур. жертви от автомобилни катастрофи; the accident took a heavy ~ of human life злополуката взе много човешки жертви; rent takes a heavy ~ of o.'s income наемът поглъща голяма част от доходите.

toll call

- ['toulko:l] n междуселищен телефонен разговор.

toll-bar

- ['toulba:] n бариера на мястото, където се събира такса.

toll-gate

- [] toll-bar.

toll-house

- ['toul,haus] n кантон на бариера, където се събира такса.

tollable

- ['toulъbl] а за който се плаща/който се облага с данък.

tollage

- ['toulidj] n плащане на такса/данък; размер на такса/данък.

tollbooth

- [] tolbooth.

tollkeeper

- ['toulki:pъ] n лице, което събира пътни такси и пр.

tolu

- ['toulju:] n ароматен балсам, добиван от юж.-ам. дърво.

toluene

- ['toljui:n] n хим. толуол.

toluol

- ['toljui:n] toluene.

tom

- [tom] n 1. мъжко животно, особ. котарак; 2. голямо оръдие; Long T. мор. дълго бордово оръдие; Old T. силен джин; every T., Dick and Harry презр. кой да е, всеки, всички, кой ли не; T. o'Bedlam ~ ист. луд просяк/бедняк; T. and Jerry питие от горещ ром и вода с разбити яйца; T. Fool глупак.

tom Thumb

- ['tom'Ґлm] n 1. Палечко (от приказките); джудже; 2. дребно човече; дребно растение, растение джудже.

tom Tiddler's ground

- [tom'tidlъz,graund] n 1. детска игра; 2. място, където парите се ринат с лопата.

tom-tom

- ['tomtom] n 1. примитивен тъпан, удрян с ръка; 2. монотонно ритмично барабанене.

tomahawk

- ['tomъ'ho:k] n ам. индиан. томахавка; to bury the ~ вж. bury 1. ['tomъ'ho:k] v 1. удрям/насичам/убивам със секира; 2. критикувам унищожително, правя на пух и прах.

tomalley

- [to'maeli] n тлъстина от омар, от която се прави зелен сос.

tomato

- [tъ'ma:tou] n (pl -es) 1. домат; 2. attr доматен.

tomb

- [tu:m] n 1. гроб; гробница; 2. надгробен камък/паметник; З. прен. смърт.

tombac

- ['tombaek] n сплав от мед и цинк, използувана в бижутерията.

tombola

- [tom'boulъ] n томбола.

tomboy

- ['tomboi] n буйно/палаво момиче, мъжкарана.

tombstone

- ['tu:mstoun] n надгробен камък/плоча.

tomcat

- ['tomkaet] n котарак.

tome

- [toum] n том, особ. обемист.

tomentose

- [tou'mentous] а силно окосмен/мъхнат (за листо и пр.).

tomfool

- [tom'fu:l] n 1. глупак; 2. палячо, клоун; З. attr глупав, безсмислен, безсъдържателен. [tom'fu:l] v държа се като глупак, върша щуротии.

tomfoolery

- [tom'fu:lъri] n 1. глупаво държане; палячовщина; 2. глупави шеги, щуротии.

tommy

- ['tomi] n 1. разг. войник; редник; T. Atkins британски войник (прякор); 2. хляб, провизии, носени от работници, или давани им вместо заплащане в пари; З. тех. отвертка; гаечен ключ.

tommy-gun

- ['tomigлn] n воен. автомат, шмайзер.

tommy-rot

- ['tomirot] n разг. глупости, дивотии, щуротии.

tomnoddy

- [tom'nodi] n глупак, тъпак.

tomorrow

- [tъ'morou] adv утре; ~ morning утре сутрин(та); ~ afternoon утре следобед; the day after ~ вдругиден; ~ week след осем дни; ряд. преди шест дни; like there's no ~ sl. без всякаква мисъл/грижа за бъдещето; ~ come never на куково лято.

tomtit

- [tom'tit] n 1. дребно птиченце, особ. синьо синигерче; 2. детенце, дребосъче.

ton

- [tлn] n 1. тон (мярка); long/gross ~ 1016 кг; short ~ 907 кг; measurement/freight ~ 40 куб. фута; displacement ~ 35 куб. фута; metric ~ 1000 кг; 2. ~s of разг. голям брой/количество, маса, множество, много; ~s of people сума народ; ~s of times хиляди пъти; to weigh (half) a ~ тежа страшно много; З. sl. 100 лири; 4. sl. 100 мили в час (и the ~s); ~-up boys sl. могоциклетисти, пътуващи със сто мили в час; to do the ~s вдигам скорост 100 мили в час (за мотор).

tonal

- ['tounъl] а тонов; тонален.

tonality

- [to'naeliti] n 1. муз. тоналност; 2. изк. цветна гама.

tondo

- ['tondou] n изк. кръгла рисунка; релеф в кръгла форма.

tone

- [toun] n 1. тон; 2. музикален звук; цял тон; ~ quality/colour тембър; З. тон, глас; in an angry/loving/imploring ~ с гневен/любовен/умолителен глас; 4. тон, дух, атмосфера; 5. фон. интонация; височина на гласа при произнасяне на сричка; тонично ударение; 6. тон, багра, цвят; нюанс, отсенка; 7. мед. тонус. [toun] v 1. акордирам, настройвам; 2. придавам необходимия/искания тон/багра на; З. фот. придавам (на снимка) даден цвят; tone down 1) намалявам силата на звука (на радио и пр.); 2) смекчавам тоновете (на картина и пр.); З) намалявам/смекчавам остротата/силата/яркостта и пр. (на чувства, мнение и пр.); tone in with хармонирам си с; в съзвучие съм/ звуча хармонично с; правя да хармонира/да е съзвучно с; tone up 1) засилвам/усилвам звука; засилвам се, усилвам се (за звук); 2) правя по-ярък, подсилвам (цвят, тон); З) прен. подсилвам, усилвам; 4) оправям се, засилвам се (след боледуване).

tone control

- ['tounkъn'troul] n рад. тон-бленда, регулиране на бленда.

tone-arm

- ['touna:m] n ост. мембрана на грамофон, тонарм.

tone-deaf

- ['toundef] а неразличаващ тоновете.

tone-poem

- ['tounpouim] n муз. симфонична поема.

toneless

- ['tounlis] a 1. беззвучен, безизразен; без резонанс, глух; 2. прен. безцветен, бездушен.

tong

- [to¤] n китайска тайна организация; китайска гилда/дружество.

tonga

- ['to¤gъ] n лека индийска двуколка.

tongs

- [tъ¤z] n pl често a pair of ~s 1. маша; 2. щипци (за захар и пр.); З. клещи.

tongue

- [tл¤] n 1. език; to put out o.'s ~ изплезвам се; with o.'s ~ hanging out жаден; прен. в очакване; to be on everybody's ~ всички говорят за мен; to keep a watch on o.'s ~ внимавам какво говоря; to give ~ 1) разлайвам се (за хрьтка - когато открие следа); 2) прен. казвам гласно, повтарям (обик. нещо чуто); to wag o.'s ~ дрънкам, дърдоря; говоря непредпазливо; to speek with/put o.'s ~ in o.'s cheek говоря неискрено/леко иронично; to have a ready/glib ~ имам дар слово, умея да говоря; to lose o.'s ~ онемявам, занемявам (от смущение, изненада и пр.); to find o.'s ~ (again) окопитвам се/идвам на себе си (от изненада и пр.); проговорвам отново; to keep a civil ~ in o.'s head избягвам да говоря грубости; 2. готв. език (телешки и пр.); З. език, реч; mother ~ матерен/роден език; 4. (нещо с форма на) език; езиче (на инструмент, обувка, тока и пр.); ~s of flame огнени езици; 5. геогр. нос; тесен залив; 6. тех. зъб, федер; шип, цапфа; 7. процеп на кола, теглич; 8. жп. език на стрелка; 9. ел. котва. [tл¤] v свиря стакато (на флейта и пр.).

tongue-tie

- ['tл¤,tai] n дефект в говора, неразбираема артикулация.

tongue-tied

- ['tл¤,taid] а 1. с дефект в говора; 2. мълчалив, неразговорлив; неспособен да говори от силно смущение/страх и пр., онемял.

tongue-twister

- ['tл¤twistъ] n дума/фраза, трудна за бързо и правилно изговаряне, скоропоговорка.

tongued

- [tл¤d] а обик. в сьчет. с... език; sharp ~ с остър/ зъл език.

tonic

- ['tonik] а 1. фон. тонически, тоничен; 2. муз. тонически, основен; ~ sol-fa метод на изобразяване на нотите чрез срички, напр. sol, fa, doh (при солфеж); З. мед. причиняващ свиване на мускулите; 4. мед. тоничен, за усилване; ободряващ, ободрителен. ['tonik] n 1. фон. сричка с най-високо тоническо ударение; 2. муз. основен тон, тоника; З. мед. средство/лекарство за усилване/ободряване; 4. нещо, което действува ободрително.

tonicity

- [tъ'nisiti] n мед. тонус.

tonight

- [tъ'nait] adv, п довечера, тази вечер.

tonnage

- ['tлnidj] n 1. тонаж, товароподемност; 2. пристанищна такса за кораб (спoред тонажа му).

tonne

- [tлn] n метричен тон (1000 кг).

tonometer

- [tъ'nomitъ] n 1. камертон; тонометър; 2. уред за измерване на налягане (крьвно, на течности, газове и пр.).

tonsil

- [tonsl] n анат. сливица; to have o.'s ~s out вадя си/оперирам си сливиците.

tonsillar

- ['tonsilъ] а на/от сливиците.

tonsillectomy

- [tonsi'lektъmi] n мед. вадене/опериране на сливиците.

tonsillitis

- [,tonsi'laitis] n възпаление на сливиците, ангина.

tonsorial

- [ton'so:riъl] а шег. бръснарски.

tonsure

- ['tonshъ] n обръсване на (част от) главата (на свещенник, монах и пр.); тонзура. ['tonshъ] v обръсвам (част от) косата (на), правя тонзура (на).

tontine

- [ton'ti:n] n фин. тонтина.

tonus

- ['tounъs] n мед. тонус.

tony

- [touni] а ам. моден, елегантен, шик.

too

- [tu:] adv 1. също и, освен това; при това, и то; did he come ~ ? и той ли дойде? and very nice ~ и то много хубав; 2. извънредно много, прекалено, прекомерно; твърде; we were none ~ soon for the train съвсем не бяхме подранили за влака (едва не го изпуснахме); to have one ~ many напивам се, пия повече, отколкото мога да нося; to have one ticket ~ many имам един билет в повече; I am afraid we are one ~ many боя се, че между нас има един излишен; he was ~ much/разг. one ~ many for me не можах да се справя с него, той излезе по-силен/по-хитър и пр. от мен; ~ good to be true твърде хубаво, за да е истина, невероятно; all ~ soon/quickly прекалено скоро/ бързо; ~ much (of a good thing) това е вече прекалено/нетърпимо; I'll he only ~ glad ще се радвам извънредно много; you are ~ kind много сте любезен; ~-~ разг. прекалено, крайно.

took

- [] вж. take.

tool

- [tu:l] n 1. инструмент, сечиво; прен. средство; 2. тех. нож; струг; З. инструмент за вдълбаване на орнаменти върху кожена подвързия; 4. мотив, вдълбан в кожена подвързия; 5. прен. оръдие, играчка, маша. [tu:l] v 1. работя с инструмент; 2. дялам (камьк); обработвам (метал с нож); З. правя орнаменти по кожена и пр. подвързия; 4. разг. возя (се) бавно с кола (и с along); 5. to ~ up съоръжавам с инструментални машини (цех и пр.).

tool holder

- ['tu:lhouldъ] n подвижно рамо (зьболекарско и пр.).

tool house

- ['tu:l,haus] n постройка/барака за съхраняване на инструменти/сечива.

tool room

- ['tu:l,ru:m] n помещение, особ. в машинен цех за складиране на инструменти.

tool shed

- ['tu:lshed] n барака/навес за съхраняване на градински и др. сечива и инструменти.

toolbag

- ['tu:lbaeg] n торбичка/кутия/сандъче за инструменти.

toolbox

- ['tu:lboks] toolbag.

tooler

- ['tu:lъ] n каменарско длето.

tooling

- ['tu:li¤] n 1. вдълбан орнамент на подвързия; blind ~ орнамент без злато; gold ~ златен/цветен орнамент; 2. обработване (на камьк) с длето; обработване (на метал) на струг.

toon

- [tu:n] n индийско дърво (Cedrela toona); дървесината на това дърво, използувана за мебели.

toot

- [tu:t] v изсвирвам/избибитвам със сирена/клаксон/ рог и пр. [tu:t] n изсвирване/избибитване с клаксон и пр.

tooth

- [tu:Ґ] n (pl teeth [ti:Ґ]) 1. зъб; a fine set of teeth xyбави/здрави зъби; to have a ~ out вадя си зъб; to cast/fling/throw s.th. in s.o.'s teeth упреквам някого/ натяквам на някого за нещо; to kick in the teeth разг. отнасям се брутално и с презрение към; предизвиквам (някого); in the teeth of въпреки, пренебрегвайки, в противодействие с; право срещу (вятьра и пр.); to fight ~ and nail боря се ожесточено, с всички сили и средства; to say s.th. between o.'s teeth процеждам през зъби; to set o.'s teeth стискам зъби (и прен.); long in the teeth стар; to have a sweet ~ обичам сладки работи; to pull/draw s.o.'s teeth прен. обезвредявам някого; to get o.'s teeth into s.th. залавям се здравата с нещо; to sink o.'s teeth into захапвам, отхапвам, ям; to s.o.'s teeth в очите/лицето на някого; to show o.'s teeth озъбвам се; 2. тех. зъб, зъбец; З. зъб на гребен. [tu:Ґ] v 1. правя зъбци (на колело и пр.); назъбвам; 2. закачам (се), скачвам (се) (за зьбци); скопчвам/сглобявам със зъбци.

tooth comb

- ['tu:Ґkoum] n гъст гребен (и fine-~); to go over/through s.th. with a fine -~ прен. проучвам/ изследвам нещо основно/щателно.

tooth-billed

- ['tu:Ґbild] а с назъбена човка.

tooth-glass

- ['tu:Ґgla:s] n чаша, използвана при миене на зъби.

tooth-mug

- ['tu:Ґmлg] tooth-glass.

tooth-powder

- ['tu:Ґpaudъ] n прах за миене на зъби.

toothache

- ['tu:Ґeik] n зъбобол; to have a ~ боли ме зъб.

toothbrush

- ['tu:Ґbrлsh] n четка за зъби.

toothed

- [tu:Ґt] a 1. зъбат; зъбест, назъбен; зъбчат; 2. обик. в сьчет.: white-/large-~, etc. с бели/големи и пр. зъби.

toothful

- ['tu:Ґful] n малка глътка (вино и пр.).

toothing

- ['tu:Ґi¤] n стена, завършваща с издаващи се навън тухли/камъни за продължаванe на строежа, зъбно зацепване.

toothpaste

- ['tu:Ґpeist] n паста за зъби.

toothpick

- ['tu:Ґpik] n 1. клечка за зъби; 2. разг. нож.

toothsome

- ['tu:Ґsъm] а вкусен, апетитен (и прен.); приятен.

toothwort

- ['tu:Ґwъ:t] n бот. горска майка (Lathraea).

toothy

- ['tu:Ґi] а с много едри/издадени напред зъби.

tootle

- [tu:tl] v 1. свиря тихичко (като) с флейта и пр.; 2. to ~ along авт. разхождам се/карам бавно за удоволствие. [tu:tl] n свирене, свиркане.

tootsie

- ['tu:tsi] n ам. 1. разг. сладур(че); 2. sl. проститутка.

top

- [top] n 1. връх; най-горна част; горен край; горница (на чорап, обувка и пр.); повърхност; at the ~ of the tree/ladder на върха, на челно място (в професия и пр.) (и прен.); from ~ to bottom от горе до долу; from ~ to toe от главата до петите; on ~ (of) отгоре (на), върху; веднага след; to be on ~ картu водя играта, пръв съм; to come out (on) ~ излизам пръв, ставам първенец; вземам връх; one thing happened on ~ of another събитията/нещата се трупаха/валяха едно след друго; to go to bed on ~ of o.'s supper лягам си с пълен стомах; to go over the ~ воен. sl. 1) излизам в атака; 2) започвам решителни действия, правя решителна стъпка; on ~ of it all на всичко/на това отгоре; on ~ of the world разг. на върха на успеха/ славата/щастието; 2. прен. връх, най-висша степен/ точка; първо място; най-високо положение; най-хубавото, най-избраното; човек, заемащ най-високо положение, първенец; at the ~ of o.'s voice/lungs с пълен глас, колкото ми глас държи; (at the) ~ of o.'s form/class пръв ученик, първенец на класа; on ~ of o.'s form в отлична форма; the ~ of the morning (to you) upл. добро (ти) утро; the ~ of the table почетното място на масата; to come to the ~ имам успех, преуспявам, спечелвам слава; to be (the) ~s отличен/най-добър съм, няма втори като мен; to stay on ~ владея положението, не губя авторитет/власт; оставам в отлична форма/здраве; З. капак, похлупак (на тенджера и пр.); покрив (на кола, минна галерия и пр.); to ride on ~ (of a bus/train) пътувам на горния стаж (на автобус/влак); 4. мор. марс; 5. надземна част (стьбло, листа) на кореноплодно растение; 6. кичур (на вьрха на нещо); 7. pl двете най-високи карти в цвят; 8. авт. най-голямата скорост; in ~ на пълна скорост; 9. сп. удар на топка над центъра и; тласък на топка с такъв удар; 10. рl метални копчета, позлатени и пр. само отгоре; 11. горна част на дреха; дреха, нoсена на горната част на тялото; 12. top-boot; off the ~ of o.'s head импровизирано; circus ~, the big ~ голяма циркова палатка. [top] a 1. най-горен; връхен; ~ garment връхна/горна дреха; ~ floor най-горен/последен стаж; ~ boy първенец на класа; 2. най-голям, най-висок; ~ rung найголям успех, най-високо положение; ~ prices най-високи цени; ~ honours най-високо отличие. [top] v (-pp-) 1. слагам връх/капак на; покривам върха на; 2. отрязвам върха на (дьрво, храст и пр.); З. стигам/издигам се до върха на; 4. по-висок съм от, издигам се над, надминавам; to ~ s.o. by a head повисок съм с една глава от някого; 5. прен. надминавам, надвишавам, надхвърлям; and to ~ it all и като капак/връхна всичко, и на всичко отгоре; the sum ~s L100 сумата надхвърля 100 лири; to ~ o.'s part изигравам отлично ролята си; 6. стоя най-горе/начело на; пръв съм в (списьк и пр.); 7. превалям (хьлм и пр.); 8. сп. удрям (топка) над центъра и; top off 1) приключвам, завършвам успешно; 2) стр. покривам/завършвам висока сграда; top out отбелязвам приключването на висок строеж с почерпка/речи и пр.; top up 1) доливам/допълвам догоре/до върха (чаша, сьд и пр.); 2) top off. [top] n пумпал.

top dog

- ['topdog] n sl. победител, отличен играч/състезател.

top milk

- ['topmilk] n каймак (събран) от мляко, налято в съд.

top secret

- ['topsi:krit] а строго поверителен.

top table

- ['topteibl] n почетна маса.

top-boot

- ['topbu:t] n висок ботуш (за езда и пр.).

top-drawer

- ['topdro:] n най-висок ранг/обществено положение; елит; 2. attr високопоставен, виден; she's out of the ~/is very ~ тя e от много виден произход/с висок ранг/от голяма класа.

top-dress

- ['topdres] v слагам/разхвърлям тор по почвата, вместо да я разора/разкопая.

top-dressing

- ['topdresi¤] n 1. нахвърлян по почвата тор; 2. торене на почвата чрез разхвърляне на тор по нея; З. най-горен слой боя/лак; 4. прен. външен ефект, лустро; 5. прен. слабо/повърхностно представление.

top-hamper

- ['tophaempъ] n 1. горният рангуот и такелаж на кораб; 2. вършина, върхар.

top-hat

- ['tophaet] n 1. цилиндър (шапка); 2. attr от/за висшата класа.

top-heavy

- ['tophevi] а 1. чиято горна част е твърде тежка за основата; 2. неустойчив, лесно прекатурващ се; прен. несигурен; бързо рухващ.

top-hole

- ['tophoul] a sl. първокласен, превъзходен.

top-level

- ['toplevl] а на високо равнище (политическо и пр.).

top-line

- ['toplain] а важен (за новина и пр.).

top-liner

- ['toplainъ] n ам. популярен актьор, "звезда".

top-lofty

- ['toplofti] а разг. надменен, високомерен, надут.

top-notch

- ['topnotsh] а разг. първокласен.

top-sawyer

- ['topso:jъ] n 1. най-горният резач в старинна дъскорезница; 2. ост. високопоставен човек.

top-shaped

- ['topsheipt] а крушовиден, с формата на пумпал.

topaz

- ['toupaez] n минер. топаз.

topcoat

- ['top'kout] n 1. горно палто; 2. най-горен/последен пласт/слой/мазилка.

tope

- [toup] v пия прекалено, пиянствувам. [toup] n вид малка акула (Galeorhinus galeus). [toup] n инд. горичка, особ. от мангови дървета. [toup] n будистки храм-паметник, ступа.

topee

- [] topi.

toper

- ['toupъ] n пияница, пияч.

topflight

- ['topflait] а разг. най-добър, първокласен.

topgallant

- [top'gaelъnt] n мор. 1. брамстенга; 2. брамсел; З. attr най-горен, най-висок (за мачта и пр.).

tophus

- ['toufъs] n (pl -phi [-fai] ) 1. мед. удебеляване на става вследствие на подагра; 2. зъбен камък; З. минер. туф.

topi

- ['toupi] n тропическа каска.

topiary

- ['toupiъri] n изкуство за подрязване на дървета и храсти в различни причудливо-декоративни форми.

topic

- ['topik] n тема, въпрос; предмет на разговор/обсъждане; ~ of the day въпрос на деня, злободневен въпрос.

topical

- ['topikl] а 1. актуален, злободневен; текущ; 2. мед. местен, локален.

topknot

- ['topnot] n 1. зоол. качулка; 2. украса от пера, панделки и пр. като част от прическа; З. разг. глава.

topless

- ['toplis] а 1. без горна част (за дреха); гол до кръста (за човек); 2. поет. много висок, губещ се във висината.

topmast

- ['topma:st] n мор. стенга.

topmost

- ['topmoust] а най-горен, най-висок.

topographer

- [tъ'pogrъfъ] n топограф.

topographic

- [topъ'graefik] а топографски.

topographical

- [topъ'graefikl] topographic.

topography

- [tъ'pogrъfi] n топография.

toponymy

- [tъ'ponimi] n ез. топонимия.

topper

- ['topъ] n 1. разг. top-hat 1.; 2. нещо, превъзхождащо всичко останало; чудесен човек/нещо; З. тьрг. най-хубавите плодове и пр., сложени най-отгоре (за реклама); 4. ам. лек дамски жакет; 5. стр. най-горен камък на стена.

topping

- ['topi¤] а 1. по-висок от; надвишаващ; 2. разг. чудесен, превъзходен. ['topi¤] n 1. горна част, връх; 2. отрязана/отделена горна част/край; З. ам. глазура или друга гарнитура върху сладкиш и пр.

topple

- [topl] v 1. залитам, олюлявам се; 2. падам, прекатурвам се (и с over); З. срутвам се, събарям се, строполясвам се, рухвам (и с down).

tops

- [tops] a predic разг. 1. най-добър, най-качествен и пр.; 2. най-способен, най-известен и пр. (за човек); he is ~ in his field той е най-добрият в своята облаcт.

topsail

- ['topseil, topsl] n мор. марсел.

topside

- ['topsaid] n 1. непотопената във водата част на кораб; 2. парче говеждо месо от горната част на бута; З. ам. върховна власт; 4. горният слой на йоносферата.

topsoil

- ['topsoil] n горният пласт на почва.

topsyturvidom

- [,topsi'tъ:vidъm] topsyturviness.

topsyturviness

- [,topsi'tъ:vinis] n пълна бъркотия, хаос.

topsyturvy

- [topsi'tъ:vi] a, adv с главата надолу, в пълен безпорядък, наопаки. [topsi'tъ:vi] n пълна бъркотия, безпорядък, хаос.

toque

- [touk] n 1. шапка без периферия, токче; 2. зоол. макак.

tor

- [to:] n възвишение; скалист хълм/връх.

torah

- ['to:rъ] n староeвр. Мойсеевият закон; петокнижието.

torch

- [to:tsh] n 1. факел, факла (и прен.); to hand on the ~ поддържам и предавам факела на знанието и пр.; to carry a/the ~ for s.o. възхищавам се от, изпитвам несподелена любов към някого; 2. ам. тех. поялна лампа; горелка, бренер; З. електрическо фенерче (и electric ~).

torch-singer

- ['to:tshsi¤ъ] n певица на сантиментални любовни песни.

torch-song

- ['to:tshso¤] n сантиментална песен за несподелена любов.

torchlight

- ['to:tshlait] n факелно осветление; ~ procession факелно шествие.

torchon

- ['to:shъn] n груба ленена дантела с геометрични фигури (и ~ lace).

tore

- [] вж. tear.

toreador

- ['toriъdo:] n тореадор.

torero

- [tъ'rЁъrou] n тореро.

toreutic

- [tъ'ru:tik] 1. а кован, гравиран (за метал); щампосан (за кожа); 2. п рl ковано желязо.

torii

- ['to:rii:] n порта/вход на японски храм.

torment

- ['to:ment] n 1. мъка, мъчение; изтезание; to be in ~ мъча се, измъчвам се, страдам; 2. причина за/източник на мъка. [to:'ment] v 1. мъча, измъчвам; изтезавам; 2. досаждам.

tormentil

- [to:'mentil] n бот. очиболец (Potentilla tormentilla).

tormentor

- [to:'mentъ] n 1. мъчител; 2. ам. театр. странична завеса/кулиса; З. ам. покрит екран за поглъщане на ехото при прожекции, звукопоглъщащ екран.

torn

- [] вж. tear.

tornadic

- [to:'naedik] а ураганен, стихиен, опустошителен.

tornado

- [to:'neidou] n (pl -does, -dos [-douz]) опустошителна вихрушка, ураган, торнадо; прен. буря/ураган от аплодисменти, освирквания и пр.

torose

- ['to:rous] а 1. зоол. с подутини/изпъкналости; 2. бот. цилиндричен с надебелени части.

torpedo

- [to:'pi:dou] n 1. торпила, торпедо; 2. експлозивен патрон; ам. петарда, детонатор; З. зоол. електрическо торпедо; 4. ам. sl. гангстер телохранител; 5. наемен/професионален убиец. [to:'pi:dou] v 1. торпилирам; 2. прен. парализирам; парирам; З. унищожавам/разбивам чрез ненадейна атака.

torpedo-boat

- [to:'pi:dou,bout] n торпедна лодка.

torpedo-net

- [to:'pi:dou,net] n противоторпедна/ противоминна мрежа.

torpedo-tube

- [to:'pi:dou,tju:b] n тръба за изстрелване на торпили.

torpid

- ['to:pid] a 1. вцепенен; бездеен, безчувствен; 2. зоол. в състояние на летаргия; З. апатичен, вял, безстрастен, бездушен, безразличен; 4. тъп. ['to:pid] n 1. състезателна лодка с осем гребла; 2. T.s гребни състезания в Оксфорд, обик. между вторите тимове на колежите.

torpidity

- [to:'piditi] n 1. вцепененост, безчувственост; 2. безразличие, бездушие, вялост; З. тъпота.

torpor

- ['to:ръ] n 1. вцепененост, неподвижност; 2. апатия, затъпялост; тъпота.

torquate

- ['to:kweit] а зоол. с пръстен от друг цвят около шията.

torque

- [to:k] n 1. вита метална огърлица на древните тевтонци, гали и пр.; 2. физ. усукващ момент; усилие на усукване; З. зоол. пръстен от друг цвят около шията.

torrefy

- ['torifai] n 1. книж. изсушавам, пресушавам; 2. пържа (метална руда).

torrent

- ['torъnt] n порой, буен/стремителен поток (и прен.); the rain falls in ~s пороен дъжд плющи, вали като из ведро.

torrential

- [tъ'renshъl] а пороен, буен, стремителен.

torricellian

- [tori'tsheliъn] a: ~ tube/vacuum торичелиева тръба/празнина.

torrid

- ['torid] a 1. жарък, палещ, зноен; изсушен от слънцето; 2. прен. горещ, огнен, пламенен; З. силен.

torse

- [to:s] n хер. гирлянда.

torsel

- [to:sl] n 1. конзола за греда; 2. спирален орнамент.

torsion

- ['to:shъn] n 1. усукване, завиване, извиване, извъртане (на издьнка - за спиране на растежа, на отрязана артерия - за спиране на крьвта); 2. мех. усукване; З. усукана/спираловидна форма; ~ balance торзионни везни.

torsional

- ['to:shъnъl] а предизвикващ/дължащ се на усукване/извиване.

torso

- ['to:sou] n (pl -os [-ouz] ) 1. туловище, труп; 2. изк. торсо; З. прен. незавършена/осакатена работа.

tort

- [to:t] n юр. закононарушение, даващо право за предявяванена иск.

torticollis

- [,to:ti'kolis] n мед. ревматична болка на шийните мускули, схванат врат, крива шия.

tortile

- ['to:tail] а завит, усукан, увит, извит.

tortilla

- ['to:'ti:ljъ] n мексиканска царевична питка.

tortious

- ['to:shъs] а юр. закононарушителен.

tortoise

- ['to:tъs] n зоол. костенурка.

tortoise-shell

- ['to:tъs,shъl] n 1. черупка/щит/броня на костенурка; полирана черупка на костенурка за украшения и пр.; 2. копривна пеперуда, многоцветница (и ~ butterfly); З. котка с кафяви, черни и жълтокафяви шарки/петна (и ~ cat).

tortousity

- [,to:tju'ositi] n 1. изкривеност, извитост, усуканост; 2. извивка, завой; З. неискреност; заплетеност.

tortuous

- ['to:tjuъs] а 1. изкривен, извит, усукан; 2. обиколен, лъкатушен, криволичещ; З. неискрен; заплетен, усукан.

torture

- ['to:tshъ] n мъка; мъчение, изтезание; to put to the ~ подлагам на мъчение, изтезавам, измъчвам. ['to:tshъ] v 1. мъча, измъчвам, изтезавам; 2. прен. изопачавам, изкривявам, изкълчвам.

torturer

- ['to:tshъrъ] n мъчител, палач.

torturous

- ['to:tshъrъs] a мъчителен; болезнен.

torula

- ['torjulъ] n (рl -lae [-li:] ) вид квасна гъбичка.

torus

- ['to:rъs] n (pl -ri [-rai]) 1. арх. изпъкнала украса на основата на колона; 2. анат. гладка закръглена мускулна/костна издатина; З. бот. цветно легло.

tory

- ['to:ri] n 1. член на британската консервативна партия; 2. краен консерватор, тори; З. attr консервативен.

toryism

- ['to:riizm] n консерватизъм.

tosh

- [tosh] n sl. глупости, празни приказки, дрън-дрън.

toss

- [tos] v 1. хвърлям (се), мятам (се), подхвърлям, подмятам; хвърлям, изхвърлям (ездача си - за кон); бия се, удрям се, блъскам се (за вьлни); повдигам/ мятам с рогата си (за бик); to ~ a pancake in the air обръщам палачинка във въздуха; 2. мятам, отмятам, тръсвам (глава); З. подхвърлям (монета); to ~ for it, to ~ up хвърлям чоп, решавам с жребий; 4. люлея се, клатя се, клатушкам се, олюлявам се; търкалям се; 5. разклащам руда в съд, за да отделя по-едрите от по-дребните части; to ~ oars обръщам веслата нагоре за поздрав; toss about въртя (се), хвърлям (се), мятам (се); подхвърлям; toss aside/away отмятам настрана, отхвърлям; toss off 1) изпивам наведнъж, гаврътвам; 2) нахвърлям/написвам/свършвам набързо; скалъпвам, импровизирам; toss over отказвам се от, отхвърлям; toss up 1) вж. toss1 З.; 2) приготвям на бърза ръка (храна и пр.). [tos] n 1. мятане, хвърляне, подхвърляне; изхвърляне; to take a ~ бивам хвърлен от кон; 2. хвърляне на чоп/ези-тура; З. тръсване/вирване на глава.

toss-up

- ['tosлp] n 1. хвърляне на чоп/жребий; 2. несигурна работа, съмнително нещо; it's a ~ whether I will be able to come не e сигурно/не се знае дали ще мога да дойда.

tot

- [tot] n 1. мъничко детенце (и tiny ~ ); 2. разг. малко количество, една глътка (питие). [tot] n сума, сбор. [tot] v (-tt-) обик. с up 1. събирам цифри; пресмятам, изчислявам; 2. възлизам (to на).

total

- [toutl] а 1. цял, общ (за сума и пр.); 2. пълен, абсолютен; цялостен, целокупен; in ~ ignorance of в пълно неведение за/относно; З. тотален (за война и пр.). [toutl] n сбор, сума, цяло; grand ~ общ/краен сбор. [toutl] v (-ll-) 1. събирам; изчислявам; 2. възлизам на (и с up); З. ам. разнебитвам, разбричквам, съсипвам (кола).

total eclipse

- ['toutli,klips] n астр. пълно затъмнение.

total recall

- ['toutlri'kol] n способност за ясно запомняне на вcички подробности.

totalitarian

- [,toutъli'tЁъriъn] а тоталитарен.

totality

- [tou'taeliti] n цяла сума/количество/бройка; цялостност, цялост, целокупност.

totalizator

- ['toutъlaizeitъ] n тотализатор.

totalize

- ['toutъlaiz] v събирам, изчислявам общата сума/ сбор.

totaly

- ['toutъli] adv изцяло, като цяло; напълно, съвсем.

tote

- [tout] sl. totalizator. [tout] v разг. 1. мъкна, влача, тегля; вдигам; 2. ам. нося оръжие. [tout] n 1. товар; 2. голяма пазарска чанта/торба (и ~ bag).

totem

- ['toutъm] n (предмет, служещ за) емблема/символ, тотем.

totem pole

- ['toutъmpoul] n 1. стълб, гравиран с изображения и символи (у индиански племена); 2. прен. йерархия.

tother, t'other

- ['tлъ] pron разг. другият; to tell ~ from which разг. шег. различавам/разпознавам единия от другия.

totter

- ['totъ] v 1. вървя несигурно, залитам, олюлявам се (особ. за прохождащо дете); to ~ to o.'s feet едва/с мъка се изправям на краката си; 2. клатя се, люлея се, нестабилен съм (за сграда); прен. пред рухване съм (за дьржава, система и пр.). ['totъ] n неустойчиво движение/походка; клатушкане, олюляване.

tottery

- ['totъri] а залитащ, клатушкащ се; несигурен, неуверен, нестабилен.

toucan

- ['tu:kъn] n ярко изпъстрена юж.-ам. птица с голям извит клюн (Ramphastidae).

touch

- [tлtsh] v 1. докосвам/допирам се до; долепен съм до; докосвам леко (клавиш), дръпвам леко (струна); to ~ o.'s hat to поздравявам (някого) с докосване на шапката си; to ~ a match to запалвам с клечка кибрит; I wouldn't ~ him/it with a barge-pole/a pair of tongs не искам да имам нищо общо/никакво вземане-даване с него/с това; to be ~ed by the King ист. бивам докоснат от краля (за излекуване от скрофула); 2. слагам в уста, вкусвам, хапвам, пия (обик. отрицателно); I never ~ wine не слагам капка вино в устата си; he hasn't ~ed food all day не e сложил нищо в устата си/не e ял цял ден; З. стигам/допирам се до; гранича (on с); to ~ the spot правя/намирам точно това, което е нужно, оказвам нужното въздействие, попадам в целта; отговарям на предназначението си; 4. меря се/сравнявам се с; no one can ~ her in cooking никой не готви по-хубаво от нея; 5. засягам; интересувам; свързан съм/имам общо с; имам ефект, оказвам нужното въздействие; справям се с; to ~ the spot действувам благотворно, помагам много; your argument doesn't ~ the point at issue твоят довод няма нищо общо с въпроса, който разискваме; he just ~ed (on) this question той само бегло засегна този въпрос; 6. трогвам, вълнувам; засягам, накърнявам честолюбие и пр.; to ~ to the heart трогвам дълбоко; to be ~ed with remorse/pity изпитвам разкаяние/състрадание; to ~ s.o. on the raw/tender spot, to ~ s.o. home/on the raw засягам някого на болното място, настъпвам го по мазола; 7. попарвам; повреждам (леко) (за слана и пр.); the plants are ~ed with the wind растенията леко пострадаха от вятъра; 8. размесвам; леко оцветявам; the sky was ~ed with pink/gold небето се розовееше/имаше златист оттенък; a smile ~ed her lips лека усмивка заигра по устните и; religion ~ed with superstition вяра, примесена със суеверие; 9. докосвам се до; развивам, справям се с (вьпроси, тема на изпит и пр.); получавам (добър) резултат от; nothing I have tried will ~ this ink spot нищо от средствата, които опитах, не помага за изчистването на това мастилено петно; 10. sl. измъквам пари от/закърпвам някого (for); he ~ed me for ten pounds той изкрънка от мен десет лири; 11. получавам, вземам, печеля (надница и пр.); 12. докосвам се/достигам до; the speedometer needle ~ed 80 стрелката на скоростомера отбелязваше 80 км в час; he ~ed his spurs to his horse той пришпори коня си; 13. изпитвам (сплав) с пробен камък; слагам печат върху изпитана сплав; touch at мор. спирам/отбивам се в (пристанище и пр.); touch down 1) приземявам се, кацам (за самолет); 2) рьгби докосвам топката в мъртво поле; touch in доизработвам, доизпипвам; прибавям някои подробности; touch off 1) нахвърлям/скицирам набързо; 2) налучквам, докарвам (прилика); З) изстрелвам; възпламенявам (снаряд и пр.); 4) разпалвам (спор и пр.); предизвиквам (безредици и пр.); touch on 1 ) засягам накратко/бегло (вьпрос, тема), споменавам бегло; 2. приближавам се до, гранича с; his actions ~ed on treason постъпките му бяха почти равносилни на предателство; touch up 1) слагам последните щрихи на (картина и пр.); освежавам цветовете на; правя дребни поправки/подобрения на; фот. ретуширам; оживявам (разказ и пр.); подсилвам, подправям (с боя, грим и пр.); she ~ed up her lips тя начерви леко устните си; 2) удрям леко (кон) с камшик/шпори; З) to ~ up s.o.'s memory напомням/припомням някому нещо; touch upon touch on. [tлtsh] n 1. осезание, пипане; усещане от пипане; rough/hot, etc. to the ~ грапав/горещ и пр. на пипане; the cold ~ of the iron студенината на (докоснато) желязо; 2. докосване, допиране; допир, контакт (и прен.); общуване, връзка; to have a soft/slimy, etc. ~ мек/лигав и пр. съм при докосване; at a ~ при (леко) докосване; to be in ~ with s.o. във връзка съм с някого; виждам се/срещам се често/общувам с някого; to get in ~ with влизам във връзка/свързвам се с; to keep in ~ with поддържам връзка с; to put s.o. in ~ with свързвам някого с; to keep in ~ with the situation следя положението/развитието на нещата; to lose ~ with изгубвам/прекъсвам връзка с, не се виждам/срещам вече с; to be out of ~ with не съм в течение на, не следя; З. лек пристъп/атака (на болест и пр.); леко вълнение; a ~ of flu/indigestion лек грип/стомашно разстройство; a ~ of the sun леко слънчасване, замайване от слънце; 4. малко количество, мъничко; прен. следа, оттенък, отсенка, нюанс; примес; нотка; a ~ of salt мъничко сол; the first ~es of spring първите признаци/полъх на пролетта; a ~ of bitterness/envy, etc. нотка на горчивина/завист и пр.; a ~ of nature проява на човещина/човешко чувство (често ирон.); 5. щрих; to put the finishing/final ~es to довьршвам, доизкусурявам, слагам последните щрихи на; 6. маниер, стил, похват, прийом, (майсторска) ръка; a sculpture with a bold ~ скулптура, изработена със смел замах; to write with a light ~ пиша леко, имам лек стил; a dress with an individual ~ about it рокля, в която има вложено нещо индивидуално; the Nelson ~ смел начин за справяне с положението (характерен за адмирал Нелсьн); 7. муз. туше, удар; 8. сп. тьч; територията извън тъчлиниите; 9. гоненица (игра); 10. мед. туширане, палпиране; 11. sl. измъкване на пари, закърпване; измъкнати пари; he is a soft/easy ~ той e човек, от когото лесно могат да се измъкнат пари; the dinner was a two pound ~ за обеда ни оскубаха по две лири; 12. пробен камък (и прен.); печат върху изпробвана сплав; to put to the ~ поставям на изпитание, изпитвам; to win by a ~ едва спечелвам, печеля с много мъничко (сьстезание и пр.).

touch football

- ['tлtsh'futbo:l] n ам. футбол, при който е позволено събарянето на играча, у когото е топката.

touch system

- ['tлtsh,sistъm] n машинопис десетопръстна система.

touch-and-go

- ['tлtshъngou] а несигурен, рискован, критичен. ['tлtshъngou] n 1. несигурно нещо; рисковано/критично положение; it was ~ with him животът му висеше на косъм; 2. ам. бързо действие/движение.

touch-down

- ['tлtshdaun] n 1. рьгби (моментът на) докосване на топката в мъртво поле; 2. ав. кацане, приземяване.

touch-line

- ['tлtshlain] n футб. страничната линия, тъчлиния.

touch-me-not

- ['tлtshminot] n 1. бот. слабонога (Impatiens); меке (Impatiens balsamina); 2. ам. надменен/ резервиран/студен човек, особ. жена/младо момиче.

touch-type

- ['tлtshtaip] v пиша на пишеща машина, без да гледам буквите (по десетопрьстната система).

touch-typist

- ['tлtshtaipist] n машинописец, който пише, без да гледа буквите (по десетопрьстната система).

touchable

- ['tлtshъbl] а който може да бъде докоснат.

touched

- [tлtsht] а 1. трогнат, развълнуван; 2. смахнат, не с всичкия си.

touchily

- ['tлtshili] adv докачливо, раздразнено, сприхаво.

touchiness

- ['tлtshinis] n докачливост, обидчивост, раздразнителност.

touching

- ['tлtshi¤] а трогателен, затрогващ, покъртителен. ['tлtshi¤] prep ост. книж. за, относно, касателно.

touchstone

- ['tлtshstoun] n 1. пробен/лидийски камък; 2. прен. пробен камък, критерий, мерило, стандарт.

touchwood

- ['tлtshwud] n гнило дърво; прахан.

touchy

- ['tлtshi] а 1. обидчив, докачлив, много чувствителен; раздразнителен; 2. ам. силно избухлив/запалителен.

tough

- [tлf] а 1. жилав, твърд; 2. як, здрав, жилав, издръжлив (за човек); З. упорит; мъчен, труден, тежък; a ~ customer прен. размирник, необуздан човек, грубиян; ~ policy твърда/безкомпромисна политика; a ~ job трудна работа; ~ luck! that's ~ ! (лощ) късмет! неприятна работа! жалко! 4. ам. sl. груб, безпощаден; бандитски, престъпен; 5. непоправим, закоравял. [tлf] n ам. sl. бандит, гангстер, главорез; опасен хулиган, престъпник.

tough-minded

- ['tлfmaindid] а несантиментален, реалистичен.

toughen

- [tлfn] v 1. закалявам (се), заяквам; 2. загрубявам, обръгвам.

toughness

- ['tлfnis] n 1. жилавост, якост, здравина, издръжливост; 2. трудност; З. упоритост; 4. ам. грубост, жестокост, престъпност.

toughy

- ['tлfi] n ам. разг. костелив орех (за човек, проблем и пр.).

toupee

- ['tu:pei] n 1. малка перука на темето; 2. изкуствено руло/кичур коса към фризура; З. ряд. перчем.

tour

- [tuъ] n 1. обиколка, тур; турне, екскурзия, разходка; a ~ round the world околосветско пътешествие; to make the ~ of a country обикалям/обхождам страна; to be on ~ в обиколка/на турне съм. [tuъ] v обикалям, обхождам, правя обиколка из; на турне съм в.

tour de force

- ['tuъdъ'fo:s] n фр. проява на умение/сила/находчивост.

tourer

- ['tuъrъ] n 1. туристическа кола/самолет; 2. турист, който прави обиколка с кола.

touring

- ['tuъri¤] а туристически, екскурзионен; ~ car кола за екскурзионни обиколки; ~ party излетници, туристи (група). ['tuъri¤] n (участие в) излет/обиколка и пр.

tourism

- ['tuъrizm] n туризъм.

tourist

- ['tuъrist] n 1. турист, излетник, 2. attr туристически, за туризъм; ~ agency бюро за туризъм; ~ guide екскурзовод; ~ class туристическа/втора класа в параход, самолет и пр.; ~ court ам. мотел.

tournament

- ['tuъnъmъnt] n спортни състезания; турнир (и ист.); tennis/chess, etc. ~ турнир по тенис/шах и пр.

tourney

- ['tuъni] n турнир (особ. ист.).

tourniquet

- ['tuъnikei] n мед. турникет.

tousle

- [tauzl] v 1. раздърпвам, разбърквам; 2. разрошвам (коса).

tout

- [taut] v 1. предлагам настойчиво, натрапвам (стоки, услуги и пр.); 2. ам. хваля/рекламирам шумно; З. noл. npeнeбp. агитирам, проагитирвам; 4. sl. слухтя, дебна, мъча се да се добера до тайни сведения (особ. за конни сьстезания); 5. давам тайни сведения за конни състезания срещу заплащане; 6. ост. шпионирам. [taut] n 1. човек, който натрапва стоки и пр.; 2. човек, нает да хвали/ препоръчва стоки, хотели и пр.; З. човек, който събира тайни сведения относно конни състезания и ги дава срещу заплащане; 4. пол. пренебр. агитатор.

tow

- [tou] v влача, тегля след себе си (кораб, кола, човек и пр.); влача/тегля (кораб) с въжета от брега; влача мрежа по вода. [tou] n 1. влачене, теглене; to take in ~ вземам на буксир, връзвам и влача след себе си; to have/take s.o. in/on ~ прен разг. водя/мъкна/влача някого след себе си; имам постоянно грижата за някого; държа някого под свое покровителство/ръководство; имам винаги някого на свое разположение/ под ръка (особ. за обожатели); 2. ам. сп. скивлек (и ski ~); З. мор. кораб, взет на буксир, несамоходен кораб, шлеп; 4. towing-line. [tou] n кълчища; ~ coloured светъл (за коса).

tow truck

- ['toutrлk] n ам. авт. аварийна кола.

tow-head

- ['touhed] n човек с руса/рошава коса.

tow-line

- ['toulain] towing-line.

tow-path

- ['toupa:Ґ] towing-path.

tow-rope

- ['touroup] n 1. towing-line; 2. ав. гайдроп.

towage

- ['touidj] n 1. влачене, теглене; 2. (такса за) влачене на кораб/шлеп и пр.

toward

- ['touъd] а ост. 1. близък, предстоящ; 2. послушен; 3. способен, схватлив; 4. благоприятен, удобен; 5. predic който се подготвя/извършва/става. [tъ'wo:d] prep 1. към, по посока/направление на; 2. към, по отношение на; З. към; около (за време); ~ noon към обед; 4. за; to save ~ a new car пестя за нова кола.

towardly

- ['touъdli] а ост. 1. благосклонен, благоразположен; 2. благоприятен, обещаващ.

towards

- [tъ'wo:dz] toward2 .

towboat

- ['toubout] n буксир, влекач.

towel

- ['tauъl] n 1. кърпа, пешкир, хавлия; face-~ кърпа за лице; to throw/toss in the ~ признавам се за победен; ~ horse/rack дървена и пр. рамка за окачване на пешкири (в баня и пр.); ~ rail пръчка (обик. метална) до умивалник за окачване на пешкир. ['tauъl] v (-ll-) 1. избърсвам, изтривам/подсушавам с кърпа/пешкир; 2. sl. пердаша, напердашвам, налагам.

towelling

- ['tauъli¤] n 1. хавлиен плат за пешкири/кърпи; 2. sl. бой, пердах.

tower

- ['tauъ] n 1. кула; the T. (of London) Лондонската кула; 2. крепост; прен. защита, опора; a ~ of strength утешител; покровител; сигурна опора; З. тех. пилон, мачта. ['tauъ] v издигам се, извисявам се, стърча (above над) (и прен.), стоя по-високо.

towering

- ['tauъri¤] а 1. много висок, внушителен, извисяващ се; ~ height шеметна висота; ~ ambition книж. безгранична амбиция; 2. яростен, неудържим; ужасен, страшен (за гняв и пр.).

towing-line

- ['toui¤lain] n въже/верига за теглене.

towing-rope

- ['toui¤roup] towing-line.

towingpath

- ['toui¤pa:Ґ] n пътека покрай бряг/канал, от която се влекат кораби.

town

- [taun] n 1. град; градче; a man about ~ светски човек, бонвиван; 2. Лондон (и T.); to live in ~ живея в Лондон; out of ~ извън Лондон, в провинцията; З. шотл. селска къща със стопански постройки; селище; 4. търговската част/центърът на град; 5. главният град в даден район; 6. the ~ жителите на даден град; 7. attr градски; the ~ and gown жителите на града и студентите (в Оксфорд и Кеймбридж); to go to ~ 1) рaзг. работя с ентусиазъм, действувам бързо и енергично; 2) sl. забавлявам се, гуляя, разточителствувам; on the ~ 1) зависим от благотворителността на града; 2) на забавление (театьр, концерт и пр.); З) на гуляй, из нощни заведения и пр.

town car

- ['taunka:] n ам. автомобил, в който мястото на шофьора е отделено със стъклена преграда.

town clerk

- ['taun,kla:k] n 1. секретар на градска корпорация; 2. секретар и юрисконсулт на градска корпорация (до 1974 г.).

town council

- ['taun'kaunsil] n градски/общински съвет.

town councillor

- ['taun'kaunsilъ] n градски/общински съветник.

town crier

- ['taun'kraiъ] n градски глашатай.

town hall

- ['taun'ho:l] n сграда на градския съвет, кметство.

town house

- ['taun'haus] n къща в града на човек, който има друга къща/вила/жилище и пр. извън града.

town scape

- ['taunskeip] n градски пейзаж.

town-planning

- ['taun,plaeni¤] n арх. градоустройство.

townee

- [tau'ni:] n 1. презр. гражданин; 2. унив. sl. жител на университетски град, който не е член на университета.

townsfolk

- ['taunzfouk] n сьбир. 1. граждани; 2. жители на даден град.

township

- ['taunship] n 1. ам. община; 2. ам. град; З. ам. район/участък с размер 6 квадратни мили; 4. административна единица, по-малка от провинция (в Канада); 5. ист. енория.

townsman

- ['taunzmъn] n (pl -men) 1. гражданин; 2. съгражданин.

townspeople

- ['taunzpi:pl] townsfolk.

townswoman

- ['taunzwumъn] n (pl -women [-wimin] ) 1. гражданка; 2. съгражданка.

toxaemia

- [tok'si:miъ] n мед. 1. отравяне на кръвта; 2. повишаване на кръвно налягане при бременност.

toxic

- ['toksik] а отровен, токсичен.

toxicant

- ['toksikъnt] 1. а причиняващ отравяне; 2. n лекарство и пр., причиняващо отравяне.

toxicity

- [tok'sisiti] n отровност, токсичност.

toxicology

- [,toksi'kolъdji] n наука за отровите, токсикология.

toxin

- ['toksin] n токсин.

toxophilite

- [tok'sofilait] n книж. любител на/експерт по стрелба с лък; стрелец с лък.

toy

- [toi] n 1. играчка (и прен.); to make a ~ of играя си/забавлявам се с; 2. дреболия, незначително нещо; З. attr детски, служещ за играчка; малък, мъничък, миниатюрен; ~ trumpet детско тромпетче; ~ dog дребно/галено кученце, дребосъче, мъниче. [toi] v 1. играя си, забавлявам се (with с) (и прен.); 2. държа/въртя разсеяно в ръката си; З. отнасям се нехайно/несериозно с; мисля за/занимава ме нещо не много сериозно; 4. флиртувам.

toy soldier

- ['toi,souldjъ] n 1. оловно войниче; 2. войник от бездействуваща армия.

toyshop

- ['toishop] n магазин за детски играчки.

trabeated

- ['traebieitid] а арх. изграден с хоризонтални греди/трегери, не със сводове.

trace

- [treis] v 1. начертавам, очертавам, скицирам; набелязвам, трасирам (и с out); 2. копирам, прекопирвам, преваждам (и с over); З. пиша/изписвам бавно/старателно; 4. вървя по следите/дирите на, проследявам; he has been ~d to London знае се, че e стигнал до/отишъл в Лондон; 5. to ~ back (to) проследявам/връщам се назад (до); издирвам, откривам, намирам; he ~s his descent back to the tenth century неговото родословие датира от десетия век; the rumour was ~d back to a journalist установило се, че слухът e излязъл от един журналист; 6. различавам, виждам, забелязвам, долавям (по следи, белези, признаци, данни и пр.); 7. продължавам пътя си по (пьтека и пр.). [treis] n 1. следа, белег, диря (и прен.); without a ~ безследно; to keep ~ of следя, не изпускам от очи; 2. незначително количество, мъничко; З. черта. [treis] n ремък на хамут; to kick over the ~s прен. проявявам непокорство/недисциплинираност/безразсъдство; бунтувам се.

traceable

- ['treisъbl] а който може да се проследи/открие/издири и пр. (вж. trace1).

traceless

- ['treislis] а безследен, който не оставя дири.

tracer

- ['treisъ] n 1. човек, който e проследил/открил/издирил (престьпление и пр.); 2. чертожник; автор на скица/план; З. уред за чертане на фигури върху плат и пр.; 4. уред за издирване на повреди; 5. ам. съобщение, с което се търси изгубено писмо/пратка и пр.; 6. човек, който издирва изчезнали лица/стоки и пр.; 7. воен. трасиращ снаряд; трасиращ състав; 8. белязан атом, радиоактивен изотоп, изотопен индикатор.

tracery

- ['treisъri] n 1. фигура, рисунка; плетеница, декоративен мотив; 2. арх. ажурна украса (на прозорци и пр.).

trachea

- [trъ'ki:ъ] n (pl -cheae [-ki:i:] ) анат. трахея.

tracheotomy

- [,treiki'otъmi] n мед. трахеотомия.

trachoma

- [trъ'koumъ] n мед. трахома.

trachyte

- ['traekait] n минер. трахит.

tracing

- ['treisi¤] n 1. чертане, начертаване, набелязване, очертаване; 2. копиране, прекопирване, преваждане; прекопиран чертеж и пр.; З. проследяване; 4. графически запис, направен от уред (сеизмограф и пр.).

tracing paper

- ['treisi¤,peipъ] n копирна хартия.

track

- [traek] n 1. следа, диря; отпечатък; стъпка; to be on s.o.'s ~ 1) намирам се по дирите/петите/следите на някого; 2) прен. притежавам данни за поведението/намеренията и пр. на някого; to follow in s.o.'s ~ вървя по стъпките на някого (и прен.); to keep ~ of s.o./s.th. 1) наблюдавам зорко/не изпущам от очи някого/нещо; 2) имам представа/осведомен съм за някого/нещо; to lose ~ of изгубвам следите на, не зная вече какво става с; загубвам представа за; to cover (up) o.'s ~s прикривам следите си; to put upon s.o.'s ~ насочвам по следите на някого; to make ~s (for) разг. запътвам се/заминавам набързо (за), отправям се (към); измъквам се, офейквам; to go back on o.'s ~ 1) връщам се обратно; 2) отказвам се от намеренията си; in o.'s ~s sl. веднага, незабавно, още там/на самото място; to have a one-~ mind не мога да мисля едновременно за две неща; 2. път (и прен.); пътека; to be on the right ~ на прав път съм; to be off the ~ 1) сбъркал съм пътя; прен. на погрешен път съм, греша; 2) отклонявам се от въпроса; to go off/keep to the beaten ~ отклонявам се от/придържам се към установената практика/общоприетите принципи; правя нещо/не правя нищо необичайно; З. посока, направление; 4. жп. релей, железопътна линия; to leave/fly the ~ 1) излизам от релсите, дерайлирам; 2) прен. излизам от установения/утъпкания път; single/double ~ единична/двойна линия; on/from the wrong side of the (railroad) ~ ам. в/от бедняшката част на града; 5. сп. писта; трек; 6. авт. едно от платната (на шосе); 7. писта на магнетофонна лента (сьс запис); нарез (на грамофонна плоча); 8. sound-~ ; 9. attr листов; 10. редица, поредица, ход (на сьбития, мисли и пр.); 11. тех. направляващо приспособление; 12. тех. (звено на) гъсенична верига. [traek] v 1. следя, проследявам; 2. вървя (по); З. косм. проследявам с уреди пътя на (космически кораб, ракета и пр.); 4. sl. пътувам; 5. утъпквам (обик. рр); 6. ам. оставям следи/дири (често с up); he ~ed dirt over the floor той остави мръсни стъпки по пода; 7. движа се точно в дирите на предното колело (за колело); 8. имам определена ширина/ разстояние между колелата (за кола, вагон); 9. слагам релси на, снабдявам с релси (обик. в сьчет.); to double-~ слагам двойна линия по; 10. тегля (кораб) с въже от брега; 11. кино, телев. придвижвам (се) (напред) по време на снимане (за камера); track down 1) издирвам, намирам; хващам, залавям (дивеч, престьпник); the robbers were never ~ed down не можаха да открият/заловят крадците; 2) намирам, откривам, попадам на (тьрсена повреда, човек и пр.); track out проследявам хода/развитието на.

track events

- ['traeki,vents] n атлетика всички видове бягане.

track suit

- ['traeksju:t] n сп. анцуг.

trackage

- ['traekidj] n 1. железопътни релcи; 2. (такса за) разрешение да се използува жп линия на една компания от друга.

tracker

- ['traekъ] n 1. човек, който проследява/открива/ хваща; 2. полицейско куче (и ~ dog); З. човeк, който влачи лодка с въже от брега.

tracking station

- ['traeki¤,steishn] n станция, която поддържа връзка с космически кораб и пр. чрез радар/радио.

tracklayer

- ['traek,leiъ] n работник, който монтира и поддържа в изправност жп линии.

trackless

- ['traeklis] а 1. безрелсов; ~ trolley ам. тролейбус; 2. непроходим, девствен (за гора и пр.).

trackman

- ['traekmъn] n (pl men) 1. жп. кантонер; 2. сп. бегач.

trackwalker

- ['traekwo:kъ] 1. trackman 1.; 2. tracklayer.

tract

- [traekt] n 1. широко/открито пространство; шир (водна, небесна); 2. продължителен/непрекъснат период от време; З. анат. система от органи, тракт; digestive ~ храносмилателна система. [traekt] n 1. брошура, памфлет, особ. с религиозно-поучително съдържание; 2. ост. трактат.

tractability

- ['traektъ'biliti] n 1. послушание, хрисимост; сговорчивост, кротост; 2. добра податливост на обработка; ковкост.

tractable

- ['traektъbl] а 1. послушен, хрисим, отстъпчив, сговорчив; 2. възприемчив, податлив; З. поддаващ се на обработка; ковък, гъвкав.

tractate

- ['traekteit] n трактат.

traction

- ['traekshn] n 1. теглене, влачене; опъване, изпъване, изтегляне; 2. тех. теглене, теглителна/движеща сила; З. мед. тракция; 4. тяга; 5. ам. градски транспорт.

traction-engine

- ['traekshn,endjin] n влекач, трактор.

tractive

- ['traektiv] а годен/предназначен да тегли/влачи.

tractor

- ['traektъ] n 1. трактор, влекач; 2. ав. самолет с предно витло.

trad

- [traed] а, п разг. традиционен, особ. традиционен джаз.

trade

- [treid] n 1. занаят; занятие, професия; to follow/carry on/ply a ~ упражнявам занаят; to put s.o. to a ~ давам някого да учи занаят; by ~ по професия; of a ~ от една специалност/професия; с еднакви интереси/занимания; 2. търговия; търговия на дребно; domestic/home ~ вътрешна търговия; foreign ~ външна търговия; ~ in cotton, cotton ~ търговия с памук; to be in ~ търговец/на дребно/собственик на магазин съм; to be in the tea ~ търгувам с чай; fair ~ търговия на взаимноизгодни начала; З. sl. контрабанда; 4. сьбир. бранш, търговци, занаятчии от даден отрасъл; 5. сьбир. търговци производители, особ. на спиртни напитки; 6. купувачи, клиентела; 7. сделка, покупко-продажба; to do a roaring ~ (in) разг. въртя чудесна търговия, продавам като топъл хляб; 8. attr търговски; 9. мор. sl. подводниците (като дял на военнuя флот); 10. обик. рl trade wind. [treid] v 1. търгувам (in s.th. с нещо, with s.o. с някого); 2. неод. използвам користно, злоупотребявам (on, upon, in с); З. заменям, разменям (for за, с); 4. купувам, пазарувам (at от, в); 5. to ~ (in) (a car, etc.) заменям (стара кола и пр.) срещу нова (с доплащане); 6. to ~ off продавам, пласирам; заменям, разменям.

trade Board

- ['treidbo:d] n ист. комисия от работници, работодатели и експерти за уреждане на спорни въпроси, регулиране на надниците и пр. (в някои промишлени отрасли).

trade acceptance

- ['treidъ'kseptъns] n полица, подписана от купувач на продавач.

trade agreement

- ['treidъ'gri:mъnt] n търговска спогодба.

trade cycle

- ['treidsaikl] n редуване на разцвет и криза в търговията.

trade disease

- ['treiddi'zi:z] n професионално заболяване.

trade edition

- ['treidi'dishъn] n ам. популярно издание (особ. на учебник и пр.) за широка продажба.

trade journal

- ['treidjъ:nl] n професионален журнал/списание.

trade name

- ['treid,neim] n 1. фабрично/търговско име/название на стока; 2. име на търговска фирма.

trade price

- ['treid,prais] n фабрична/костуема цена; цена на едро.

trade route

- ['treid'ru:t] n търговски път.

trade show

- ['treidshou] n кино закрита прожекция на нов филм за критици, кинодейци и пр.

trade union

- ['treid'ju:niъn] n професионален съюз, трейдюнион (и trades union).

trade wind

- ['treid,wind] n метеор. пасат.

trade-in

- ['treid,in] n ам. размяна на вещи; замяна на стара вещ с нова с доплащане.

trade-last

- ['treid,la:st] n ам. разг. размяна на дочути похвали.

trade-off

- ['treidof] n размяна, трампа (често с известен компромис).

trade-unionism

- ['treid'ju:niъnizm] n трейдюнионизъм.

trademark

- ['treid,ma:k] n 1. фабрична/търговска марка;2. прен. отличителен белег/черта. ['treid,ma:k] v 1. поставям фабрична марка на; 2. регистрирам фабрична марка.

trader

- ['treidъ] n 1. търговец, особ. на едро; 2. търговски кораб.

tradesfolk

- ['treidzfouk] tradespeople.

tradesman

- ['treidzmъn] n (pl -men) 1. търговец, особ. на дребно; 2. собственик на магазин; З. занаятчия.

tradespeople

- ['treidz,pi:pl] n сьбир. търговци; търговското съсловие.

tradeswoman

- ['treidzwumъn] n (pl women [wimin]) търговка.

trading estate

- ['treidi¤i'steit] n индустриална площ/комплекс.

trading post

- ['treidi¤poust] n тьрг. фактория.

tradition

- [trъ'dishn] n 1. традиция; стар обичай; 2. предание; З. юр. прехвърляне (на имущество).

traditional

- [trъ'dishъnl] а 1. традиционен; предаващ се от поколение на поколение; основан на обичай; 2. изграден върху предания; З. старомоден, остарял.

traditionalism

- [trъ'dishъnъlizm] n (прeкалено) придържане към/спазване на традициите.

traditionalist

- [trъ'dishъnъlist] n човек, който (прекалено) се придържа към традициите.

traditionally

- [trъ'dishъnъli] adv по традиция; традиционно.

traditionary

- [trъ'dishъnъri] traditional.

traduce

- [trъ'dju:s] v клеветя, оклеветявам, черня; злословя (за).

traducer

- [trъ'dju:s] n клеветник, злословник.

traffic

- ['traefik] n 1. улично движение; движение на хора и превозни средства по пътищата; 2. транспорт, съобщения; трафик (и вьздушен); З. транспортна тьрговия; търговски обмен; 4. незаконна търговия; 5. attr свързан с движението/транспорта. ['traefik] v (-ck-) 1. търгувам (in s.th. с нещо); върша търговия, особ. незаконна; прен. търгувам с; to ~ away o.'s honour продавам честта си; 2. имам вземане-даване/общувам с; З. to ~ on използвам безскрупулно.

traffic circle

- ['traefik,sъ:kl] n ам. авт. кръстовище с кръгово движение.

traffic cop

- ['traefik,kop] n ам. разг. регулировчик.

traffic island

- ['traefik,ailъnd] n авт. пешеходно островче.

traffic jam

- ['traefik,djaem] n задръстване на движението.

traffic light

- ['traefik,lait] n и pl светофар.

trafficator

- ['traefikeitъ] n авт. мигач.

trafficker

- ['traefikъ] n търговец (обик. неод.); a drug ~ човек, търгуващ с наркотици.

tragedian

- [trъ'dji:diъn] n 1. автор на трагедии; 2. трагически актьор, трагик.

tragedienne

- [trъdji:di'en] n фр. трагическа актриса, трагичка.

tragedy

- ['traedjidi] n трагедия.

tragic

- ['traedjic] а трагически, трагичен.

tragicomedy

- [,traedji'komidi] n трагикомедия.

tragicomic

- ['traedji'komik] а трагикомичен.

tragopan

- ['traegopъn] n вид азиатски фазан.

trail

- [treil] v 1. влача (се), разпростирам (се) по земята (за дреха и пр.); 2. влача се с усилие/мъкна се след, изоставам от другите; З. влека се (за растение и пр.); to ~ o.'s coat прен. влека пояса си за кавга, държа се предизвикателно, търся си белята; 4. нося (пушка) хоризонтално в готовност за стрелба; 5. дебна, следя, проследявам (дивеч и пр.); 6. правя/проправям пътека чрез газене (в трева и пр.); 7. струя (за пушек и пр.); 8. to ~ away/off отдалечавам се, влачейки се; 9. постепенно се загубвам, заглъхвам (за звук и пр.); 10. сп. губя. [treil] n 1. следа, диря; on the ~ of по следите на; to leave in o.'s ~ оставям след себе си/по дирите си; 2. път, пътека; З. воен. хоризонтално положение на пушката; 4. рило (на лафет); 5. ав. изоставане на бомба спрямо самолета; 6. шлейф.

trail blazer

- ['treil,bleizъ] n човек, който проправя път (и прен.), пионер.

trailer

- ['treilъ] n 1. ремарке (и на лека кола), караван; 2. (клонче на) влачещо се растение; мустаче, ластар (на ягода); З. човек, който върви по дирите на някого/нещо; 4. кино, телев. сцени от следващ филм.

trailerist

- ['treilъrist] n ам. човек, които пътува с/летува/живее в кола с ремарке/караван.

trailerite

- ['treilъrait] n 1. човек, живеещ във фургон; 2. trailerist.

train

- [trein] v 1. възпитавам, приучвам на добри навици/дисциплина; обучавам; 2. тренирам (се), упражнявам (се), подготвям (се); to be ~ed at възпитаник/питомник съм на (училище и пр.); to ~ s.o. for s.th. подготвям някого за нещо; to ~ down сп. намалявам теглото си чрез тренировка; З. дресирам (куче и пр.); обяздвам (кон); 4. воен. насочвам оръжие (on, upon към, срещу); 5. насочвам растежа на растение в желаната посока (up, along, against, over); 6. ост. примамвам (away, from); 7. разг. пътувам с влак донякъде (и to ~ it). [trein] n 1. свита; тълпа; 2. процесия, кортеж, шествие; върволица, керван; конвой; З. шлейф на рокля; 4. опашка на паун и пр.; 5. воен. обоз; 6. нишка, ред, поредица, поток, ход (на мисли, сьбития и пр.); 7. влак; by ~ с влак; 8. ост. положение, състояние, ред; to be in good ~ наред съм (и прен.); вървя добре; 9. следа, диря; последица; (to follow) in the ~ of (идвам) като последица/резултат от/на; 10. тех. валцов стан; 11. тех. зъбна предавка/превод; 12. линия от барут и пр., водеща до експлозив в мина и пр.; in ~ в пълна готовност.

train sickness

- ['trein,siknis] n прилошаване при пътуване с влак.

train-oil

- ['trein,oil] n смазочно масло от китова маc.

trainband

- ['trainbaend] n ист. гражданско опълчение в Англия, особ. в епохата на Стюартите.

trained

- [treind] а 1. обучен, трениран, подготвен; квалифициран, дипломиран; 2. дресиран; обязден; З. насочен да расте в желаната посока по стена и пр. (за растение).

trainee

- [trei'ni:] n човек, когото обучават за дадена работа.

trainer

- ['treinъ] n 1. треньор; инструктор; дресьор; 2. ~ (air-craft) учебен самолет.

training

- ['treini¤] n обучение, тренировка; подготовка, квалификация; to be in ~ тренирам; във форма съм; подготвям се за някаква професия; стажувам; to go into ~ започвам тренировка (for за); to be out of ~ не съм във форма.

training-college

- ['treini¤,kolidj] ост. College of Education.

training-school

- ['treini¤,sku:l] n 1. ост. College of Education; 2. ам. професионално училище; З. ам. изправителен институт за малолетни престъпници.

training-ship

- ['treini¤,ship] n учебен кораб.

traipse

- [treips] n 1. мъкна се, едва се влача; 2. ходя без работа, мотая, шляя се; З. влача се по земята.

trait

- [trei] n 1. характерна/отличителна черта/белег; 2. ряд. елемент, следа; a ~ of humour лек елемент на хумор.

traitor

- ['treitъ] n изменник, предател (to на); to turn ~ ставам предател, извършвам предателство, изменям.

traitorous

- ['treitъrъs] а изменнически, предателски.

traitress

- ['treitris] ж.р. от traitor.

trajectory

- [trъ'djektъri] n траектория.

tram

- [traem] n 1. трамвай; 2. трамвайни релси; З. трамвайна линия (и ~-line); 4. мин. вагонетка. [trein] v (-mm-) 1. пътувам/возя се/отивам с трамвай (и to ~ it); 2. мин. извозвам с вагонетки. [trein] n пресукана коприна.

tramcar

- ['traemka:] n трамвайна кола, трамвай.

trammel

- [traeml] n 1. ост. мрежа за хващане на птици, риба и пр.; 2. букаи на кон; З. рl спънки, пречки; прен. окови, вериги; задръжки; 4. ам. кука за закачване на котел и пр. в огнище; 5. пергел за чертане на елипси; шублер за разчертаване. [traeml] v (-ll-) обик. прен. преча на, спъвам; спирам, ограничавам.

tramontana

- [trа:mon'ta:nъ] n студен северен вятър в Адриатическо море.

tramontane

- [trъ'montein] I. a 1. намиращ се/лежащ отвъд планината, особ. Алпите; 2. прен. чуждестранен; варварски; II. п чужденец.

tramp

- [traemp] v 1. стъпвам/крача тежко, тропам; 2. ходя/вървя/отивам пеш, бъхтя път (и to ~ it); З. скитам/бродя (из), преброждам. [traemp] n 1. скитник, бродяга; 2. трудно/уморително пътуване пеш; дълга разходка; to be on the ~ скитник съм; З. (шум от) тежки стъпки, тропот; 4. малък товарен кораб без определен рейс, трамп (и ~ steamer); 5. sl. уличница, проститутка.

trample

- [traempl] v 1. стъпвам тежко; 2. тъпча, газя, сгазвам, смачквам с крака; З. прен. погазвам, потъпквам, отнасям се с презрение към (обик. с on); to ~ on s.th. сгазвам/стъпквам нещо; to ~ on s.o. потискам/тормозя някого; to ~ down o.'s feelings потискам/сподавям чувствата си. [traempl] n 1. тъпчене, газене, стъпкване; погазване; 2. (шум от) тежки стъпки, тропот.

trampoline

- ['traempoli:n] n батуд.

tramroad

- ['traemroud] n 1. ам. трамвайни релси; 2. мин. вагонетка.

tramway

- ['traemwei] n 1. трамвайни релси; 2. трамвайна линия.

trance

- [tra:ns] n 1. мед. сънно състояние, унесеност, транс; 2. екстаз, екзалтация. [tra:ns] entrance.

tranquil

- ['traenkwil] а тих, спокоен, необезпокояван.

tranquilizer

- ['traenkwilaizъ] n мед. успокоително средство.

tranquillity

- [traen'kwiliti] n спокойствие, тишина.

tranquillize

- ['traenkwilaiz] v успокоявам (се), утихвам.

trans-

- [tra:nz] pref пpeз-, транс-, отвъд-.

trans-ship

- [traens'ship] v (-pp-) мор.. жп. прекачвам (се), прехвърлям (се), транcбордирам.

trans-shipment

- [traens'shipmъnt] n мор., жп. прекачване, прехвърляне, трансбордиране.

trans-sonic

- [] transonic.

transact

- [traenz'aekt] v 1. правя, върша, извършвам, провеждам; 2. сключвам търговска сделка; водя преговори, преговарям; търгувам с.

transaction

- [traenz'aekshn] n 1. сделка; 2. pl публикувани протоколи от разисквания; доклади за трудове на научно дружество; З. юр. компромисно решение на спор.

transalpine

- ['traenz'aelpain] 1. а намиращ се/разположен отвъд/на север от Алпите; 2. п чужденец (не италианец).

transatlantic

- ['traenzъt'laentik] а 1. отвъдокеански, трансатлантически; американски; 2. ам. европейски.

transceiver

- [traens'i:vъ] n рад. приемо-предавателно устройство.

transcend

- [traen'send] v издигам се над/излизам извън обсега на; надминавам, превъзхождам.

transcendence

- [traen'sendъns] n 1. превъзходство; 2. фил. трансценденталност.

transcendent

- [traen'sendъnt] a 1. превъзходен, съвършен; надминаващ/надвишаващ всички; 2. намиращ се извън обсега на човешките възприятия; З. фил. намиращ се извън пределите на съзнанието, познанието и опита; 4. интуитивен.

transcendental

- [traensen'dentl] а 1. фил., мат. трансцендентален; 2. разг. неясен, абстрактен (за стил и пр.); З. интуитивен; свръхестестевен.

transcendentalism

- [traensen'dentъlizm] n трансцендентална философия.

transcontinental

- ['traenzkonti'nentl] а пресичащ континента, трансконтинентален.

transcribe

- [traen'skraib] v 1. преписвам, написвам; 2. фон., муз. транскрибирам; З. преразказвам/резюмирам писмено; 4. възпроизвеждам (стенографски записки); 5. рад. правя/предавам запис.

transcript

- ['traenskript] n 1. препис, копие; 2. запис.

transcription

- [traen'scripshn] n 1. преписване; копие, препис; 2. фон., муз. транскрипция.

transect

- [traen'sekt] v пресичам, разсичам/разделям напречно.

transection

- [traen'sekshn] n напречен разрез.

transept

- ['traensept] n арх. напречен неф/кораб на църква, трансепт.

transfer

- [traens'fъ:] v (-rr-) 1. премествам (from... to...); 2. премествам (се), прехвърлям (се); сменям (влак, пароход и пр.); З. прехвърлям, предавам (имот и пр.); 4. превеждам (сума и пр.); 5. прен. прехвърлям, пренасям (чувства и пр. - от един човек на друг); 6. преваждам, прекопирвам (чертеж и пр.). ['traensfъ] n 1. преместване, прехвърляне (и служебно); 2. прехрърляне (на имот, право и пр.); ~ register регистър на прехвърлените имоти/права и пр.; З. документ за прехвърляне и пр.; 4. превадена рисунка/чертеж и пр.; 5. рисунка/чертеж и пр. за преваждане; ~ ink литографско мастило; 6. смяна (на влак и пр.); прекачване; място, където се сменя влак и пр.; ~ ticket билет с прикачване; 7. войник, преместен от един полк в друг; ~ fee сума, заплащана при прехвърляне на професионален футболист от един отбор в друг.

transferability

- [traens,fъ:rъ'biliti] n прехвърляемост (на имот, права, титла и пр.).

transferable

- [traens'fъ:rъbl] а който може да се прехвърля.

transferee

- [,traensfъ'ri:] n лицето, на което се прехвърля нещо.

transference

- ['traensfъrъns] n 1. прехвърляне (и служебно); 2. пренасяне; преместване; местене; З. псих. пренасочване на желания, чувства и пр.

transferor

- ['traensfъrъ] n лицето, което прехвърля имот, права, титла и пр.

transferrer

- ['traensfъrъ] n 1. transferor; 2. лице, което копира/преважда, копирач.

transfiguration

- [,traens'figjureishn] n 1. преобразяване, метаморфоза; 2. цьрк. T. Преображение.

transfigure

- [traens'figъ] v обик. pass преобразявам, подобрявам внезапно и поразително.

transfix

- [traens'fiks] v 1. пробождам, промушвам, пронизвам, продупчвам; 2. приковавам, заковавам; прен. заковавам на място; слисвам, смайвам; вцепенявам, карам да онемее.

transfixion

- [traens'fikshъn] n вцепеняване; смайване, слисване.

transform

- [traens'fo:m] v 1. преобразувам, преобразявам, превръщам; 2. ел. трансформирам; З. мат., ез. превръщам, трансформирам.

transformation

- [traensfъ'meishn] n 1. преобразуване, превръщане; преобразяване; to undergo a ~ преобразявам се, превръщам се; 2. ел. трансформиране; З. мат., ез. трансформация; трансформиран израз; 4. дамска перука; фалшива коса, тупе; 5. ~ scene театр. феерия.

transformer

- [traens'fo:mъ] n 1. преобразовател; 2. ел. трансформатор.

transfuse

- [traens'fju:z] v 1. преливам; правя преливане (на крьв); 2. пропивам/прониквам/нахлувам в; З. предавам, вливам (ентусиазьм и пр.).

transfusion

- [traens'fju:jn] n преливане (и на крьв), трансфузия.

transgress

- [traens'gres] v 1. престъпвам, нарушавам; 2. прегрешавам; З. преминавам отвъд; превишавам границата/мярката; to ~ o.'s competence превишавам функциите/правата си.

transgression

- [traens'greshn] n 1. престъпване, нарушение, простъпка; престъпление; 2. грях, прегрешение; З. геол. трансгресия.

transgressor

- [traens'gresъ] n 1. (право)нарушител; 2. грешник.

tranship

- [] trans-ship.

transhumance

- [traens'hju:mъns] n изкарване на овце и пр. на лятна паша/на друго пасище.

transience

- ['traenziъns] n мимолетност, краткотрайност, преходност.

transient

- ['traenziъnt] а 1. преходен, мимолетен, кратък, краткотраен; 2. неустойчив; З. ам. разг. приходящ; временен; случаен. ['traenziъnt] n ам. разг. приходящ гост (в хотел, пансион и пр.).

transire

- [traens'airi] n пътен лист; митническо разрешение.

transistor

- [traen'zistъ] n 1. ел. транзистор; 2. портативен радиоприемник, транзистор (и ~ radio/set).

transit

- ['traenzit] n 1. преминаване; превозване; 2. тьрг. превоз; З. астр. преминаване на небесно тяло през меридиана; 4. топогр. теодолит (u ~-compass); 5. attr транзитен; кратковременен, краткотраен; преходен; ~ point физ. точка на преминаване в друго агрегатно състояние; ~ visa транзитна виза. ['traenziъnt] v преминавам без прeстой/транзит.

transit-duty

- ['traenzit,dju:ti] n мито върху транзитни стоки.

transition

- [trъn'zishn] n преход, промяна: преходен период, ~ curve мат. преходна крива, ~ tumour израждащ се доброкачествен тумор.

transitional

- [traen'sijъnъl] а преходен, промеждутъчен, междинен.

transitive

- ['traenzitiv] а грам. преходен.

transitiveness

- ['traenzitivnis] n грам. преходност.

transitivity

- [traensi'tiviti] transitiveness.

transitory

- ['traenzitъri] а преходен, краткотраен, временен, моментен, кратък; ~ action юр. дело, което може да бъде възбyдено във всеки съдебен окръг.

translatable

- [tra:ns'leitъbl] а преводим.

translate

- [tra:ns'leit] v 1. превеждам (се) от един език на друг; this ~s badly това трудно се подава на превод; 2. обяснявам, тълкувам; изяснявам (поведение и пр.); З. преобразявам, трансформирам, превръщам (into в); 4. премествам; цьрк. прибирам в рая; премествам мощите на светия и пр.; 5. sl. кърпя; преправям от старо.

translation

- [tra:ns'leishn] n 1. превод, превеждане и пр. (вж. translate); 2. ел. предаване, транслация; З. огъване, поддаване.

translator

- [tra:ns'leitъ] n прeвoдач (обик. превеждащ писмено).

transliterate

- [traenz'litъreit] v изписвам думите на един език с буквите на друг език/азбука, транслитерирам.

transliteration

- [,traenzlitъ'reishn] n тpaнcлитерация.

translocation

- [traenslo'keishn] n преместване, разместване.

translucent

- [traens'lu:sъnt] a 1. полупрозрачен; 2. прозиращ, прозрачен, бистър.

transmarine

- [traensmъ'ri:n] a задморски, презмоpски, отвъдморски.

transmigrant

- ['traenz,maigrъnt] n пpeceлник.

transmigrate

- ['traenzmaigreit] v 1. преселвам се; 2. превъплътявам се (и религиозно).

transmigration

- [,traenzmai'greishn] n 1. преселение, преселване; 2. превъплътяване, превъплъщение (и рел.).

transmission

- [traenz'mishn] n 1. предаване; 2. радиопредаване; телевизионно предаване; З. тех. трансмисия; предаване; ~ case тех. картер на скоростна кутия; 4. ам. съобщение.

transmit

- [traenz'mit] v (-tt-) 1. предавам (сьобщение, пакет, болеcт, титла и пр.); препращам, отправям; 2. предавам по наследство (черти на характер и пр.); З. предавам на поколенията.

transmitter

- [traenz'mitъ] n 1. предавател; уред/човек, предаващ/изпращащ съобщения, сигнали и пр.; 2. радиопредавател; микрофон.

transmogrify

- [traenz'mogrifai] v шег. преобразявам магически; преобразявам напълно по външност/характер.

transmontane

- [traenz'montein] tramontane.

transmutation

- [traenzmju:'teishn] n превръщане, преобразуване, преправяне, видоизменяване, промяна; the ~s of fortune превратностите на съдбата.

transmute

- [traenz'mju:t] v пpoмeням фopмaтa/пpиpoдaтa/ същността на; видоизменям; превръщам; претърпявам видоизменение.

transoceanic

- ['traenzoushi'aenik] a 1. отвъдокеански, презокеански; 2. прекосяващ/пресичащ океана.

transom

- ['traensъm] n 1. стр. напречна греда, разпънка; трегер, щурц, надотворна греда; щурц, над който има прозорче; 2. ~ window.

transom window

- ['traensъm,windou] n стр. 1. полукръгло прозорче над врата/прозорец; 2. прозорец с хоризонтални деления.

transonic

- [traen'sonik] а със/огнасящ се до скорост, близка до скоростта на звука.

transparence

- [traens'pЁъrъns] transparency 1.

transparency

- [traens'pЁъrъnsi] n 1. прозрачност; colour ~ диахромия; 2. диапозитив; З. шег. сиятелство.

transparent

- [traens'pЁъrъnt] a 1. прозрачен; прозиращ, просветляващ; 2. прем. явен, очевиден, очебиен; З. ясен, понятен, 4. откровен, открит, непристорен.

transpierce

- [traens'pi:ъs] v прониквам от край до край; пронизвам.

transpiration

- [traenspi'reishn] n 1. бот. отделяне на влага чрез листата; 2. пот; потене, отделяне на пот.

transpire

- [traens'paiъ] v 1. отделям/изхвърлям чрез кожата/белите дробове; отделям се/избивам във вид на капки пот; 2. изпотявам се; изпарявам се; З. прен. излизам наяве, ставам известен, бивам разкрит; 4. разг. случвам се, ставам.

transplant

- [traens'pla:nt] v 1. пресаждам, разсаждам (растения и пр.); 2. мед. правя присадка, присаждам тъкан/орган; З. преселвам, разселвам.

transplantation

- [,traensplа:n'teishn] n мед. присаждане на жива тъкан/орган, трансплантация.

transpolar

- [,traens'poulъ] а пресичащ/прекосяващ полярните области (за полети и пр.).

transpontine

- [traenz'pontain] а 1. отвъдмостов, презмостов, особ. отвъд р. Темза (за южната част на Лондон); 2. блудкаво мелодраматичен.

transport

- ['traenspo:t] n 1. транспорт, пренасяне, превоз; 2. транспортно средство; З. увлечение, изстъпление; възторг, възхищение; she was in ~s (of joy) тя бе извън себе си (от радост); 4. ист. заточеник, каторжник; 5. attr транспортен. [traens'po:t] v 1. пренасям, превозвам, транспортирам; 2. депортирам (кaторжник и пр.); З. увличам, унасям, прехласвам, докарвам в състояние на възторг/опиянение/ужас и пр.; they were ~ed with joy те бяха опиянени от радост; 4. ист. изпращам на заточение отвъд океана.

transportation

- [,traenspo:'teishn] n 1. превоз, транспорт; транспортиране; 2. превозно/транспортно средство; З. aм. стойност на превозването; 4. aм. билет (трамваен, жп и пр.); 5. ист. изпращане на каторга отвъд океана.

transporter

- [traens'po:tъ] n 1. транспортьор; 2. конвейер; З. подвижен/мостов кран.

transpose

- [traens'pouz] v 1. размествам; премесгвам; преобразувам; 2. превеждам; трансформирам; перифразирам; З. мат. прехвърлям в другата част на уравнението с обратен знак; 4. муз. транспонирам; 5. грам. правя промени в словореда.

transposition

- [traenspъ'zishn] n 1. разместване, преместване; 2. муз. траспониране.

transsexual

- [traens'sekshuъl] n човек с физически белези на единия пол и психологически особености на другия.

transubstantiation

- [,traensъb'staenshieishn] n peл. преосъществяване.

transude

- [trъn'sju:d] v просмуквам се.

transvaal daisy

- [traens'va:l,deizi] n бот. гербера (Gerbera jamesoni).

transversal

- [traenz'vъ:sъl] 1. a напречен; пресичащ; кос; 2. п напречна/пресичаща линия, пресечка.

transverse

- [,traenz'vъ:s] а напречен; пресичащ; кос.

transvestism

- [traenz'vestizm] n неестествена склонност към обличане на/в дрехи на другия пол.

trap

- [traep] n 1. капан, клопка, примка (и прен.); to lay/set a ~ (for) слагам/зареждам капан (за); to walk straight into the ~ попадам право в капана; 2. trap-door; З. апарат за изхвърляне на птици/ топки/дискове и пр. за прицел; 4. тех. сифон на мивка; 5. ряд. филтър; 6. лека двуколка на ресори; 7. sl. уста; 8. sl. полицай, детектив; 9. мин. вентилационна врата. [traep] v (-pp-) 1. хващам в капан (и прен.); впримчвам; вкарвам в клопка; поставям капан(и) в/за; to be ~ped в невъзможност съм да се измъкна/да избягам/да се отърва; to ~ s.o. into admission изкопчвам самопризнание от някого чрез умели уловки; 2. поставям сифон на, снабдявам със сифон(и); З. спирам, препречвам/преграждам пътя на (течност, пара, вьздушно течение и пр.). [traep] n геол. 1. моноклинала, трап; 2. тъмна еруптивна скала (и trap-rock). [traep] v покривам (кон) с чул.

trap-door

- ['traepdo:] n 1. капак/отвор в таван/под; люк; 2. театр. трап.

trap-shooting

- ['traep'shu:ti¤] n cn. стрелба по подвижна цел (изхвьрлена от автомат).

trapes

- [] traipse.

trapeze

- [trъ'pi:z] n cn. трапец.

trapezium

- [trъ'pi:ziъm] n 1. геом. трапец; ам. трапезоид; 2. анат. трапецовидна кост.

trapezoid

- ['traepizoid] n геом. трапезоид; ам. трапец.

trapper

- ['traepъ] n 1. ловец, който поставя капани; 2. мин. миньор, обслужващ вентилационните отвори.

trappings

- ['traepi¤z] n pl 1. парадна конска сбруя; 2. официален костюм, параден мундир; З. прен. украшения, украса; декорация (на служебно помещение и пр.).

trappy

- ['traepi] а 1. разг. изобилствуващ с капани; 2. коварен, опасен (особ. за неща).

traps

- [traeps] n pl разг. лични вещи, дрехи, багаж; партакеши, пъртушини.

trapse

- [] traipse.

trash

- [traesh] n 1. боклук, смет, остатъци, отпадъци; 2. разг. безвкусица, нескопосана работа; буламач; глупост; to talk a lot of ~ дрънкам врели-некипели; З. сьбир. изметът на обществото; white ~ ам. презр. белите бедняци в Южните щати; 4. ам. стъбла на захарна тръстика след изстискване; 5. клони, съчки, листа от кастрене. [traesh] v 1. кастря, окастрям (дьрво, храст и пр.); 2. изхвърлям като ненужен.

trash-can

- ['traeshkaen] n ам. кофа/кошче за отпадъци.

trash-ice

- ['traeshais] n плаващ лед, натрошен лед, примесен с вода.

trashy

- ['traeshi] а 1. долнокачествен, без стойност; долнопробен; 2. безплоден, безполезен, ненужен.

trass

- [tra:s] n минер. трас, пуцолан.

trauma

- ['tro:mъ] n (pl traumata, -s ['tro:mъtъ, 'tro:mъz] ) мед. травма, нараняване.

traumatic

- [tro:'maetik] a 1. мед. травматичен; 2. тежък, мъчителен (за преживелици).

travail

- ['traeveil] n 1. ост. родилни мъки; 2. тежък труд. ['traeveil] v 1. ост. мъча се при раждане; 2. книж. напрягам се; правя усилие да създам нещо.

travel

- [traevl] n 1. ряд. пътуване, странствуване, път; 2. рl пътешествия; описание на пътешествие, пътепис; З. тех. придвижване, ход (на бутало); 4. движение на снаряд в цевта. [traevl] v (-ll-, ам. -l-) 1. пътувам, пътешествувам; these goods ~ well тези стоки понасят транспорт; 2. пропътувам, обхождам, обикалям (и с over); извървявам, вървя по; to ~~ the road ост. разбойник съм; З. пътувам като търговски пътник (за някого - for, по продажба на нещо - in); 4. движа се, местя се, разпространявам се; 5. ровя се из паметта си; 6. минавам от предмет на предмет; плъзгам се, рея се (за очи, поглед); обхващам с поглед; 7. разг. движа се бързо (по пьт и пр.).

travel agency

- ['traevl,eidjъnsi] n пътническа агенция/бюро.

travelled

- [traevld] a 1. много посещаван/използуван; 2. с оживен трафик, с голямо движение (за пьт); З. много пътувал, видял много страни (за човек).

traveller

- ['traevъlъ] n пътник, пътешественик; ~'s cheque/aм. check пътнически чек/акредитив; ~'s clock пътнически часовник в калъф; ~'s tale 1) разказ за далечни страни; 2) невероятна/измислена история.

traveller's joy

- ['traevlъz,djoi] n бoт. див клематис, повет (Clematis vitalba).

travelling

- ['traevli¤] n 1. пътуване; 2. attr за пътуване, пътнически, пътен (за куфар, облекло и пр.); ~ fellowship стипендия за пътуване, свързано с научни цели; ~ clock малък пътнически часовник/будилник в калъф. ['traevli¤] а 1. пътешествуващ, странствуващ; ~ salesman търговски пътник; ~ kitchen походна кухня; 2. подвижен; ~ crane тех. мостов кран.

travelogue

- ['traevъlog] n филм/беседа/дописка, описваща пътешествие.

traverse

- ['traevъ:s] n 1. стр. траверса, напречна греда; 2. бариера, преграда, пречка, препятствие; З. юр. отричане; опровержение; отказ; 4. воен. хоризонтално насочване; 5. криволичещ/лъкатушен/зигзаговиден преход по отвесен скат; 6. чупка, остър завой; 7. мор. зигзагообразен курс при насрещни ветрове/течения. ['traevъ:s] v 1. преминавам, прекосявам, пресичам; пропътувам; 2. прен. разглеждам/обсъждам основно; З. юр. опровергавам/отхвърлям твърдение; 4. завъртам хоризонтално; 5. изкачвам се лъкатушно; 6. поставям нaпреко.

traverse-table

- ['traevъ:s,teibl] n 1. жп. подвижна платформа за прехвърляне на локомотиви от една линия на друга, успоредна на нея; 2. мор. таблица за определяне на отклонението от курса.

traverser

- ['traevъsъ] traverse-table 1.

travertine

- ['traevъtin] n минер. шуплест варовик, бигор, травертин.

travesty

- ['traevъsti] n пародия, изопачаване. ['traevъsti] v правя пародия от; изопачавам, окарикатурявам.

trawl

- [tro:l] n 1. голяма рибарска мрежа завлачене по дъното, трал; 2. воен. уред за чистене на мини. [tro:l] v ловя риба с влачене на мрежа по дъното на морето.

trawler

- ['tro:lъ] n 1. траулер; 2. риболовец; З. миночистaчен кораб.

tray

- [trei] n 1. табла, табличка, поднос; 2. in pending ~ контейнер за входяща/изходяща кореспонденция; З. корито; developing ~ фот. вана за проявяване.

treacherous

- ['tretshъrъs] а 1. предателски, неверен; коварен, вероломен; 2. несигурен; слаб; криещ опасности.

treachery

- ['tretshъri] n предателство, измяна; подлост, коварство, коварна постъпка.

treacle

- [tri:kl] n 1. захарен петмез/сироп; меласа; 2. прен. сладникаво ласкателство/тон/глас.

treacly

- ['tri:kli] а 1. гъст и сладък; лепкав; 2. прен. сладникав, мазен.

tread

- [tred] v (trod [trod]; trodden [trodn] ) 1. стъпвам; настъпвам, тъпча; to ~ under feet прен. тъпча, потъпквам, стъпквам потискам; to ~ a dangerous path прен. вървя по опасен път, постъпвам рисковано; to ~ in s.o.'s steps вървя по стъпките/следвам примера на някого; 2. вървя; извървявам; to ~ o.'s way поет. следвам пътя си; a better man never trod this earth по-добър човек няма/не се е раждал на земята/света; to ~ lightly прен. действувам внимателно, тактичен съм; to ~ water плувам изправен; З. ост. накуцвам; 4. чифтосвам се с (за птици); tread down 1) стъпквам, смазвам, унищожавам; 2) потъпквам, потушавам, потискам; tread in натъпквам/натиквам с крак; затъпквам (нeщo в земята); tread on настъпвам, стъпвам върху; to ~ on s.o.'s corns/toes прен. настъпвам някого по мазола, засягам го на болното място, оскърбявам го; to ~ on the neck of стъпвам на шията на, потискам; to ~ on the gas, to ~ on it натискам педала, давам газ (и прен.); tread out 1) газя, тъпча, изстисквам (грозде и пр.) с тъпкане; 2) гася/потушавам (огьн) с тъпкане; З) прен. потъпквам, потушавам (вьстание); tread over кривя, разкривявам (обувките си) при носене; tread under потъпквам; смазвам, унищожавам (неприятел и пр.). [tred] n 1. стъпка, походка, вървеж, ход; to walk with a measured/heavy ~ вървя/стъпвам отмерено/тежко; 2. шум от стъпки; З. стъпало, стъпенка; 4. грапавата нарязана повърхност на автомобилна гума; тех. наплат/шина на колело; 5. звено на гъсенична верига; 6. ширина на хода; коловоз; релей; 7. ост. чифтосване (при птици).

treadle

- [tredl] n тех. педал. [tredl] v 1. натискам педал; 2. задвижвам/задействувам (машина и пр.) чрез педал.

treadmill

- ['tredmil] n 1. механизъм, задвижван чрез ходене; 2. ист. работа с такъв механизъм като наказание; прен. каторга; З. прен. монотонна/еднообразна/неблагодарна работа; бъхтене, блъскане.

treason

- [tri:zn] n измяна, предателство.

treasonable

- ['tri:zъnъbl] а изменнически, предателски.

treasure

- ['trejъ] n 1. книж. съкровище, богатство (и прен.); имане; 2. прен. ценност, ценна вещ, находка; З. високо ценен/любим човек. ['trejъ] v 1. трупам, скътвам (up); 2. пазя, запазвам, съхранявам (up); З. ценя високо, милея за; лелея.

treasure trove

- ['trejъ,trouv] n случайно открито съкровище; ценна находка (и прен.).

treasure-house

- ['trejъhaus] n 1. съкровищница; 2. ковчежничество.

treasure-hunt

- ['trejъhлnt] n 1. търсене на съкровище; 2. игра на "търсене на съкровище".

treasurer

- ['trejъrъ] n касиер, ковчежник (особ. на клуб, дружество и пр.); Lord High T. ист. държавен кралски ковчежник.

treasury

- ['trejъri] n 1. съкровищница; 2. ковчежничество; хазна; ~ note съкровищен билет, бон; T. bench мястото на министрите в Английския парламент; Lords of the T. съвет, отговарящ за държавната хазна/съкровище, състоящ се от министър-председателя, министъра на финансите и още трима или петима членове; First Lord of the T. министър-председател; Secretary of the T. ам. министър на финансите.

treat

- [tri:t] v 1. отнасям се към, държа се с/към; третирам; to ~ s.o. white ам. отнасям се към някого честно и справедливо; 2. подлагам на действието на; обработвам, третирам, действувам върху (with с); З. разглеждам, разработвам; третирам; изяснявам; занимавам се с; 4. лекувам, церя (for); 5. черня, угощавам; to ~ s.o. to s.th. черпя/почерпвам някого с нещо; to ~ s.o. to a concert, etc. водя някого на концерт и пр.; to ~ o.s. to an ice почерпвам се/купувам си/изяждам един сладолед; 6. преговарям (with); 7. разисквам, засягам (of); the book ~s of poetry книгата e върху/разглежда поезията; 8. мин. обогатявам. [tri:t] n 1. черпня, почерпка; угощение; to give o.s. a ~ позволявам си една почерпка; to stand ~ плащам за почерпка, черпя, гощавам; it's my ~ аз черпя/плащам за почерпката; 2. голямо удоволствие, наслада, неочаквана радост; З. уч. излет, екскурзия, пикник.

treatise

- ['tri:tiz] n тратктат; монография.

treatment

- ['tri:tmъnt] n 1. обноска, държане, отношение; 2. разработка, начин на разглеждане, трактовка; З. обработка, манипулация; 4. лекуване, лечение; to undergo a ~ for ulcer лекуват ми язвата; (patients) under ~ (болни) на лечение; the (full) ~ разг. обичайният начин за справяне с някого/нещо; 5. мин. обогатяване.

treaty

- ['tri:ti] n 1. договор; ~ port открито по договор пристанище (особ. в Далечния Изток); 2. ост. водене на преговори; to be in ~ for преговарям (с някого) за.

treble

- [trebl] а 1. троен, утроен, трикратен; ~ figure тризначно число; 2. муз. дискантов; сопранов; ~ voice сопрано; ~ clef ключ сол. [trebl] n 1. тройно количество; 2. муз. дискант; сопрано; З. висок (детски) глас; shrill ~ остър/креслив глас. [trebl] v утроявам (се).

trecento

- [trei'tshentou] n италиански стил в изкуството и литературата от XIV в.

tree

- [tri:] n 1. дърво; to grow on ~s прен. имаме в голямо изобилие навсякъде/под път и над път; ~ of heaven бот. декоративно азиатско дърво (Alianthus); up a ~ разг. в безизходно положение, натясно; 2. родословие, потекло (u family/genealogical ~ ); З. тех. вал; ос; 4. ряд. стойка, подпора; калъп за обуща; 5. sl. ост. бесилка; кръст, особ. този, на който е бил разпънат Христос. [tri:] v 1. (подгонвам и) принуждавам да се качи на дърво; прен. поставям в затруднено положение, имам надмощие; 2. укривам се/намирам убежище на дърво; З. разтягам (обувка) на калъп.

tree peony

- ['tri:'pi:ъni] n китайски божур (храст).

tree sparrow

- ['tri:,spaerou] n 1. малко врабче (Passer montanus); 2. ам. голямо врабче (Spizella arborea).

tree-creeper

- ['tri:,kri:pъ] n зоол. дърволаз (птица) (Certhiidae).

tree-dozer

- ['tri:douzъ] n булдозер за поваляне на дървета.

tree-fern

- ['tri:fъ:n] n бот. висока тропическа папрат.

tree-frog

- ['tri:frog] n зоол. зелена/дървесна жаба.

tree-line

- ['tri:lain] timber-line.

tree-toad

- ['tri:toud] tree-frog.

treenail

- ['tri:neil] n гвоздей от дърво, дюбел, дибла.

trefoil

- ['trefoil] n бот. трилистник; трилистна детелина.

trek

- [trek] v (-kk-) 1. пътувам с волска кола; 2. преселвам се; З. пътувам дълго и мъчително. [trek] n 1. пътуване с каруци, теглени от волове; 2. бавно и мъчително преселване; З. дълго и мъчително пътуване.

trekker

- ['trekъ] n 1. човек, пътуващ с волска кола; 2. преселник.

trellis

- ['trelis] n дървена рамка/решетка (особ. за увивни растения); ~ vine асма. ['trelis] v пускам увивно растение да върви по рамка/решетка.

trelliswork

- ['treliswъ:k] n дървена/метална и пр. решетка.

trematode

- ['tremъtoud] n паразитен плосък червей; метил (и ~ worm).

tremble

- [trembl] v треперя, треса се; трептя, вибрирам; to ~ in every limb треперя като лист, цял треперя; to ~ with fear/anger, etc. треперя от страх/яд и пр.; to ~ at the thought of изтръпвам/потръпвам при мисълта за; I ~ for his safety боя се да не му се случи нещо/че го грози опасност. [trembl] n треперене, тресене; трепет; all of a ~ разг. цял треперещ, силно уплашен/развълнуван; there was a ~ in her voice гласът и беше треперлив (от вьлнение, страх и пр.).

trembler

- ['tremblъ] n ел. прекъсвач.

trembling

- ['trembli¤] а треперещ, трептящ, вибриращ; треперлив; ~ poplar бот. трепетлика (Populus tremula). ['trembli¤] n треперене, трептене; трепет; in fear and ~ цял треперещ, в трепетно очакване; ~ fit пристъп на нервна треска.

trembly

- ['trembli] а разг. треперещ, треперлив.

tremendous

- [tri'mendъs] а огромен; страхотен; страшен, ужасен.

tremolo

- ['tremъlou] n муз. тремоло.

tremor

- ['tremъ] n 1. треперене, трептене; потръпване; трепет; 2. леко земетресение/трус. ['tremъ] v треперя, трептя; вибрирам.

tremulous

- ['tremjulъs] а 1. треперлив, треперещ; 2. плах, боязлив, несигурен, колеблив; З. трепетен, възбуден; свръхчувствителен.

trench

- [trentsh] n 1. окоп; pl защитни окопи; 2. изкоп, ров, канавка; канал, траншея; З. ост. просека; 4. рl предна бойна линия. [trentsh] v 1. копая окопи, окопавам; 2. риголвам; З. прорязвам (с брaздa и пр.); 4. посягам върху (права, спокойствие и пр.) (upon); 5. гранича (on, upon с); his answer ~es on insolence отговорът му граничи с нахалство.

trench coat

- ['trentshkout] n (войнишко) непромокаемо палто с подвижна подплата и колан, тренчкот.

trench mortar

- ['trentsh,mo:tъ] n воен. минохвъргачка, миномет.

trench warfare

- ['trentsh,wo:fЁъ] n окопна/позиционна война.

trenchant

- ['trentshъnt] a 1. остър, режещ; 2. рязък, язвителен, критичен; решителен; ясно изразен, осезаем; сбит и изразителен (за стил).

trencher

- ['trentshъ] n копач на окопи; машина за копане на окопи/траншеи/ровове. ['trentshъ] n 1. дъска за рязане на хляб и пр.; 2. ост. копаня; ~ companion сътрапезник; З. разг. официална квадратна академична шапка (и ~ cap).

trencherman

- ['trentshъmъn] n (pl -men) човек с апетит; a good/bad ~ човек, който яде много/малко.

trenchfoot

- ['trentshfut] n заболяване на краката от продължително стоене във влажни окопи.

trend

- [trend] n тенденция, склонност; насоченост; уклон; насока на развитие; to set the ~ въвеждам/ диктувам модата. [trend] v 1. клоня, вземам направление; 2. отклонявам се в някаква посока/направление (to, toward).

trepan

- [tri'paen] n 1. хирургически цилиндричен трион, трепан; 2. инструмент за пробиване на cкали. [tri'paen] v (-nn-) 1. мед. правя трепанация; 2. пробивам дупка за заряд. [tri'paen] v 1. залъгвам; 2. излъгвам, изигравам, измамвам. [tri'paen] n капан, уловка, примамка; трик.

trepanation

- [trepъ'neishn] n мед. трепанация.

trepang

- [tre'pae¤] n зоол. морска краставица.

trephine

- [tre'fi:n] n мед. подобрена форма на трепан. [tre'fi:n] v правя трепанация.

trepidation

- [trepi'deishn] n 1. трепет; 2. треперене; З. тревога, безпокойство.

trespass

- ['trespъs] n 1. юр. простъпка; нарушение на граница на владение/на права и пр.; 2. злоупотреба (on с); З. цьрк. прегрешение, грях. ['trespъs] v 1. нарушавам граници; влизам в чужд двор/къща и пр. (on, upon); no ~ing! влизането без разрешение е забранено! 2. провинявам се, извършвам простъпка; З. злоупотребявам (on, upon с); 4. престъпвам (against); 5. цьрк. прегрешавам, съгрешавам.

trespasser

- ['trespъsъ] n 1. нарушител на неприкосновеността на граница/владение и пр.; бракониер; 2. юр. правонарушител; З. рел. грешник.

tress

- [tres] n 1. кичур/букла/плитка коса; 2. pl коси/плитки на момиче/жена.

tressed

- [trest] а със сплетена на плитка коса; golden ~ със златоруси плитки.

trestle

- [tresl] n 1. (дървено) магаре за подпорка и пр.; 2. подпора на рамков мост (u ~-work).

trews

- [tru:z] n pl с гл. в sing тесни карирани панталони.

trey

- [trei] n тройка (на зар, картu).

tri-weekly

- [trai'wi:kli] a 1. триседмичен; 2. ставащ/случващ се три пъти седмично.

triable

- ['traiъbl] а 1. юр. подсъден; 2. който може да бъде изпитан/изпробван.

triad

- ['traiъd] n 1. тройка, триада; 2. муз. тризвучие; рел. троица; триединство. ['traiъd] а хим. тривалентен.

triage

- ['traiidj] n сортиране, сортировка.

trial

- ['traiъl] n 1. изпитание, опит, проба, изпробване; on ~ на/за/при изпробване; ~ and error опитване на различни методи, за да се получи желаният резултат; to give s.o./s.th. a ~ опитвам/изпробвам/изпитвам някого/нещо; to put on/to ~ изпробвам, подлагам на изпробване; ~ of изпитване/изпробване на (cuла, тьрпение и пр.); 2. attr пробен (за noлет, порьчка, брак и пр.); З. сп. опит; предварително състезание; 4. прен. неприятно/досадно нещо, трудност, несгода, изпитание; his deafness is a great ~ to him глухотата му e голямо бреме за него; he is a great ~ to his parents той създава големи неприятности на родителите си; 5. съдебно дирене, процес; state ~ съд на политически/държавни престъпници; civil ~ гражданско дело; criminal ~ углавно дело; to be/go on ~ (for), to stand (o.'s) ~ подсъдим съм, съдят ме (за); to bring to ~, to put on ~ , to put/bring up for ~ давам под съд, съдя (някого).

trial ballon

- ['traiъlbъ'lu:n] n 1. балон за проучване на въздушните течения и пр.; 2. прен. проучване на общественото мнение по различни проблеми.

triangle

- ['traiae¤gl] n 1. триъгълник (и прен.); 2. уред/инструмент с форма на триъгълник; З. група от трима души/три неща.

triangular

- [trai'ae¤gjulъ] а 1. триъгълен; 2. включващ/отнасящ се до три групи, трима души и пр.

triangulate

- [trai'ae¤gjuleit] v 1. оформям като триъгълник; 2. разделям на триъгълници; З. геол. триангулирам.

triatomic

- [traiъ'tomik] a хим. 1. триатомен; 2. тривалентен.

triaxial

- [trai'aeksiъl] а геом., тех. триосен.

tribal

- [traibl] a племенен, родов.

tribe

- [traib] n 1. племе, род; коляно; 2. биол. родов вид; подраздел; З. разг. компания, тайфа, група; 4. пренебр. клика, шайка.

tribesman

- ['traibsmъn] n (pl -men) 1. член на племе; туземец; 2. член на род, роднина, сродник.

tribrach

- ['traibraek] n проз. трибрахий.

tribulation

- [,tribju'leishn] n горест, нещастие, скръб; изпитание.

tribunal

- [trai'bju:nъl] n 1. съд, съдилище, трибунал; арбитражен съд; 2. място/кресло на съдия; З. народна комисия; 4. цьрк. изповедалня.

tribunate

- ['tribjunit] n длъжност на трибун, трибунат.

tribune

- ['tribju:n] n 1. ист. трибун; 2. прен. народен трибун. ['tribju:n] n 1. естрада, трибуна; 2. владишки трон; З. амвон.

tributary

- ['tribjutъri] I. a 1. който плаща данък; 2. подчинен, зависим; З. допълнителен, спомагателен; второстепенен; 4. приточен, постъпващ; II. п 1. данъкоплатец; 2. васална държава; З. приток.

tribute

- ['tribju:t] n 1. данък, налог; дан; to pay ~ to хваля; поднасям почитанията си/отдавам почит на; floral ~s поднасяне на цветя (на артист, юбиляр и пр.); to pay the ~ of a tear проливам сълзи (за някого); 2. подвластност, подчинение; З. лепта.

tricar

- ['traika:] n автомобил с три колела.

trice

- [trais] n миг, момент; in a ~ в миг, мигновено, веднага. [trais] v мор. притягам, привързвам (платно) (обик. с up).

tricentenary

- [traisen'ti:nъri] tercentenary.

triceps

- ['traiseps] n анат. триглав мускул, трицепс.

trichina

- [tri'kainъ] n (pl -ae [i:] ) зоол. трихина (чревен паразит).

trichinosis

- [triki'nousis] n мед. трихиноза.

trichord

- ['traiko:d] n триструнен музикален инструмент.

trichotomy

- [trai'kotъmi] n делене на три части/елемента/класа.

trichromatic

- [,traikro'maetik] а трицветен.

trick

- [trik] n 1. хитрост, измама; a dirty/dog's/ mean/nasty/shabby/scurvy ~ мръсен номер, долна/ гадна постъпка, подлост; to play/serve s.o. a ~ измамвам/изхитрявам/изигравам някого; you shall not serve that ~ twice този номер втори път няма да мине; he knows a ~ or two, he's up to every ~ разг. той не e вчерашен, знае ги всякакви, изпечен е, бива си го; how's ~s? sl. как си? как вървят работите? to do the ~ свършвам работа; to play a (dirty) ~ on s.o. изигравам (мръсен) номер на някого; a ~ worth two of that разг. по-добър начин/средство от този/твоя; the ~s of the trade похвати, шмекерии (тьрговски, занаятчийски и пр.); 2. фокус, трик, проява на умение/ловкост; ~ film мултипликационен/анимационен/рисуван филм, трикфилм; ~ lock секретна ключалка с шифър; З. шега, номер, дяволия, магария; ~s of fortune превратности на съдбата; you have been up to your old ~s ти пак започна старите си номера; to be up to s.o.'s ~s мога да се справя с/разбирам номерата/дяволиите на някого; 4. илюзия, измама; a ~ of vision оптическа измама; 5. особеност, характерност; странна привичка; маниерност; ексцентричноcт; 6. цака, леснина; to get/learn the ~ of it хващам/научавам му цаката/хватката; to do the ~ sl. намирам му колая, свършвам работата, постигам целта си; 7. карта ръка, взятка; 8. мор. смяна при кормилото; to have/stand/take o.'s ~ at the wheel дежуря на кормилото; 9. ам. дреболия, джунджурийка; рl партакеши. [trik] v 1. измамвам, изигравам, излъгвам; to ~ the truth out of s.o. научавам с хитрост истината от някого; 2. разг. труфя, украсявам (out, up).

trickery

- ['trikъri] n измама, мошеничество, хитрина.

trickle

- [trikl] v 1. капя, процеждам се, струя бавно, едва-едва тека (за течност); 2. прен. движа се/идвам бавно; the news ~d out новината постепенно се разчу; З. чезна, губя се, загубвам се his enthusiasm ~d away постепенно ентусиазмът му се изпари. [trikl] n 1. капене, тънка струйка, бавно струене; прен. бавно и недостатъчно снабдяване; ~ charger ел. уред за бавно и продължително зареждане на акумулатор от мрежа; 2. малко количество/брой.

trickster

- ['trikstъ] n 1. мошеник; 2. фокусник.

tricksy

- ['triksi] a 1. шеговит, игрив; 2. изкусен, ловък; З. капризен; мъчен, труден за боравене; 4. ост. стегнат, спретнат.

tricky

- ['triki] а 1. измамнически, мошенически; 2. зъл (за животно); З. сложен, труден; криещ опасности; 4. ловък, съобразителен, остроумен; лукав, хитър; 5. пакостлив.

tricolour

- ['trikъlъ] 1. а трицветен, трибагрен; 2. п трибагреник, трикольор; the T. френското знаме.

tricorn

- ['traiko:n] а 1. с три рога; 2. подвит от три страни, триъгълен (особ. за шапка).

tricot

- ['trikou] n трико (материя).

tricycle

- ['traisikl] n 1. велосипед на три колела; 2. триколка.

trident

- ['traidъnt] n тризъбец.

tridimensional

- [traidi'menshъnl] а с/имащ три измерения.

tried

- [traid] а добре изпитан/изпробван, сигурен (за рецепта и пр.).

triennial

- [trai'eniъl] I. a 1. ставащ/случващ се през три години; 2. траещ три години; II. п 1. нещо, което се случва всеки три години; 2. тригодишнина; З. три години; 4. бот. тригодишно растение.

trier

- ['traiъ] n 1. човек, който обича да опитва/изпробва; 2. дегустатор.

trifacial

- [trai'feishъl] trigeminal.

trifle

- [traifl] n 1. дреболия; незначително нещо; незначително количество, мъничко; a ~ леко, малко нещо; he seems a ~ annoyed той изглежда пораздразнен, леко отегчен; it's no ~ това не е шега работа/дребно нещо; to give s.o. a ~ давам някому бакшиш/нещичко; 2. дребна сума, малко пари; it will cost me only a ~ това ще ми струва съвсем малко пари; З. вид сладкиш със сметана плодове и пр.; 4. вид месинг. [traifl] v 1. прахосвам, губя, пропилявам (време, пари и пр.) (away); 2. отнасям се несериозно/нехайно/пренебрежително, играя си (with с); he is not the man to be ~d with с него шега не бива; З. въртя, пипам, играя си небрежно (с предмет); to ~ with o.'s food ям едва-едва, побутвам яденето отсам-оттам; to ~ with the arts дилетант съм в изкуството.

trifler

- ['traiflъ] n несериозен/лекомислен/неискрен човек; развейпрах.

trifling

- ['traifli¤] а дребен, незначителен, маловажен, нищожен; it's no ~ matter това е сериозно/важно нещо.

trifocal

- [trai'foukъl] а опт. трифокален.

trifoliated

- [trai'foulieitid] a 1. бот. трилистен; 2. арх. украсен с трилистници.

triform

- ['traifo:m] а имащ три форми/тела/деления.

trig

- [trig] v (-gg-) спъвам, спирам; подпирам; запирам, задържам (колело и пр.). [trig] а спретнат, стегнат, издокаран, пременен.

trigeminal

- [trai'djeminъl] а анат. троен (за нерв).

trigger

- ['trigъ] n спусък на пушка; to pull the ~ дърпам спусъка, спускам ударника; прен. привеждам/пускам в движение; easy on the ~ ам. избухлив, сприхав, лесно възбудим; quick on the ~ бързо реагиращ, импулсивен; to have a finger on the ~ прен. във властта ми е да заповядам започване на война; ~ happy разг. винаги готов да стреля по някого/по нещо; горящ от желание да започне бой/война. ['trigъ] v натискам спусъка; прен. започвам, ускорявам (процес) (и с off).

trigonometrical

- [,trigonъ'metrikl] а тригонометричен.

trigonometry

- [trigъ'nomitri] n тригонометрия.

trihedral

- [trai'hi:drъl] а геом. тристранен.

trike

- [traik] разг. tricycle.

trilateral

- [trai'laetъrъl] а геом. тристранен.

trilby

- ['trilbi] n 1. вид мъжка мека шапка (и ~ hat); 2. pl sl. крака, ходила.

trilinear

- [trai'liniъ] а геом. трилинеен.

trilingual

- [trai'lingwъl] а триезичен, (говорещ) на три езика.

trill

- [tril] n 1. муз. трели, тремоло; 2. треперливо чуруликане на птица; З. фон. вибриращ звук "r ". [tril] v 1. извивам трели; 2. фон. произнасям звука r с вибрация.

trillion

- ['triliъn] n трилион (1 є 18 нули); ам. билион (1 є 12 нули).

trilobate

- [trai'loubeit] а бот. триделен (за листа).

trilogy

- ['trilъdgi] n трилогия.

trim

- [trim] а чист, спретнат, кокетен; подреден, уреден; стегнат, издокаран; a ~ figure стегната/елегантна фигура; a ~ garden добре подредена/поддържана градина. [trim] v (-mm-) 1. нареждам, подреждам, стягам; to ~ s.o./o.s. стягам (се), издокарвам (се); 2. подрязвам, подкастрям; подстригвам; to ~ o.'s nails правя си маникюр; to have o.'s hair ~med подстригвам косата си; З. одялвам, заглаждам; 4. подрязвам, почиствам (фитил); 5. украсявам, гарнирам (дреха); 6. мор. уравновесявам, разпределям правилно (товара на кораб); подреждам (платната); прен. полит. лавирам; нагаждам се, приспособявам се; to ~ the sails to the wind обръщам се според посоката на вягъра (и прен.); 7. разг. смъмрям, скастрям; 8. измамвам, изигравам. [trim] n 1. спретнатост, подреденост; изправност; 2. готовност; in ~ в добро състояние (и здравословно); мор. в добър ред; an athlete in perfect ~ атлет в отлична спортна/състезателна форма; in fighting ~ в бойна готовност; in flying ~ ав. готов за излитане/стартиране; З. облекло, външен вид; in sorry ~ в жалък вид, в окаяно състояние; 4. (начин на) подстригване; 5. мор. балансиране на кораб; 6. ам. корниз, перваз.

trimester

- [trai'mestъ] n триместър; тримесечие.

trimeter

- ['trimitъ] n проз. триметър.

trimmer

- ['trimъ] n 1. човек, който подрежда и пр. (вж. trim2); 2. нагаждач, приспособленец, опортюнист; З. машина за одялване на трупи; 4. стр. междуетажна преграда, гредоред; 5. огняр (и coal-~ ).

trimming

- ['trimi¤] n 1. обик. pl украшение; гарнитура; принадлежности; 2. очистване, прочистване; подкастряне; подстригване; ~-axe брадвичка за кастрене на клончета; З. рl изрезки, отрезки; 4. почистване, поправяне, затягане; 5. разг. смъмряне, скастряне; бой.

trine

- [train] 1. а троен, трикратен; 2. п тройка, троица; трио.

trinitrotoluene

- [trai,naitrou'toljuin] n хим. тринитротолуол, тротил (обик. TNT).

trinitrotoluol

- [trai,naitrou'toljuъl] trinitrotoluene.

trinity

- ['triniti] n рел. 1. Светата троица; ~ Sunday Света троица (празник); 2. триединство; ~ House английско сдружение на лоцманите; ~ Brethren членовете на това сдружение; ~ term летен семестър.

trinket

- ['trinkit] n дреболийка; дребно украшение, евтино бижу, дрънкулка.

trinomial

- [trai'noumiъl] I. a 1. мат. тричленен; 2. бот., зоол. отбелязващ род, вид и разновидност; II. п мат. тричлен, трином.

trio

- ['triou] n муз. трио.

triode

- ['traioud] n рад. триелектронна лампа, триод.

triole

- ['tri:oul] n муз. триола.

triolet

- ['tri:oulit] n лит. триолет.

trip

- [trip] n 1. кратко пътешествие/екскурзия/обиколка; honeymoon ~ сватбено пътешествие; trial ~ мор. пробен рейс; to do the ~ from... to... пътувам от... до...; 2. препъване, падане; прен. грешка; З. лека/ пъргава походка/стъпка; 4. разг. халюцинации, причинени от взети опиати. [trip] v (-pp-) 1. стъпвам/танцувам бързо и леко; потичвам; 2. препъвам (се), спъвам (се); подлагам крак/ слагам марка на (up); to ~ over препъвам се/спъвам се в (s.th. нещо); прен. правя погрешна стъпка, сбърквам; прегрешавам; З. уличавам/хващам в лъжа/противоречие и пр.; 4. ост. пътувам, обикалям; 5. отвързвам, откопчавам, откачам, освобождавам; мор. отделям (котва) от дъното; 6. тех. разединявам, изключвам; 7. разг. халюцинирам под влиянието на наркотик.

trip recorder

- ['tripri,ko:dъ] n километражен броител.

trip-hammer

- ['trip,haemъ] n тех. механичен чук.

tripartite

- [trai'pa:tait] а 1. триделен, троен; 2. юр. тристранен.

tripe

- [traip] n 1. готв. шкембе; ~-shop шкембеджийница; 2. вулг. карантия, особ. черва; З. sl. боклук, буламач; глупости, безсмислици; to publish ~ издавам булевардна литература.

triphibious

- [trai'fibiъs] а провеждан на суша, по море и във въздуха (за военна операция).

triphthong

- ['trifҐo¤] n фон. тригласна, трифтонг.

triplane

- ['traiplein] n ав. триплан.

triple

- [tripl] а троен, трикратен, утроен; T. Alliance/Entente ист. Троен съюз/съглашение (Антанта); ~ time муз. тривременен такт; ~ window трикрил прозорец. [tripl] v утроявам (се).

triplet

- ['triplit] n 1. тройка; 2. три близнака; З. проз. три римувани стиха, триплет; 4. муз. триола.

triplex

- ['tripleks] I. a 1. троен, трикратен; 2. ам. триетажен; II. п тех. нечупливо стъкло, триплекс.

triplicate

- ['triplikit] 1. а троен; 2. n трети екземпляр/копие; трипликат; in ~ в три екземпляра/копия. ['triplikeit] v правя/размножавам в три екземпляра; утроявам.

tripod

- ['traipod] n 1. триножник, тринога; 2. трикрако столче/маса.

tripos

- ['traipos] n изпит за получаване на научна степен (в Кеймбридж).

tripper

- ['tripъ] n излетник, турист, екскурзиант.

tripperish

- ['tripъrish] а разг. пълен с/много посещаван от туристи; шумен.

tripping

- ['tripi¤] а 1. бързоходен, бързоног; 2. лек и бърз (за походка и пр.); З. свободен, плавен (за говор); 4. тех. изключващ.

triptych

- ['triptik] n изк. триптих.

trireme

- ['trairi:m] n мор. ист. трирема.

trisect

- [trai'sekt] v геом. разделям на три (обик. равни) части.

trismus

- ['trizmъs] n сковаване на челюстите при тетанус и пр.

triste

- [tri:st] а тъжен, мрачен, меланхолен.

trisyllabic

- [,traisi'laebik] а трисричен.

trisyllable

- [trai'silъbl] n трисрична дума.

trite

- [trait] а изтъркан, банален, обикновен.

triton

- [traitn] n 1. мит. Тритон; 2. зоол. t тритон.

tritone

- ['traitoun] n муз. интервал от три цели тона, тритон.

triturate

- ['tritjureit] v 1. стривам на прах, пулверизирам; 2. физиол. сдъвквам добре.

triumph

- ['traiъmf] n тържествуване, ликуване, победа, триумф; in ~ победоносно, триумфално. ['traiъmf] v 1. побеждавам; 2. празнувам победа (over над); З. тържествувам; ликувам; 4. имам огромен успех.

triumphal

- [trai'лmfl] а победоносен, триумфален; ~ arch триумфална арка.

triumphant

- [trai'лmfъnt] а 1. тържествуващ, триумфиращ; 2. победоносен, побeден.

triumvir

- [trai'лmvъ] n (pl -s, -i [-ai] ) ист. триумвир.

triumvirate

- [trai'лmvirit] n 1. ист. триумвират; 2. група от трима души, които си разделят властта.

triune

- ['traijun] а рел. триединен.

trivalent

- [trai'vaelъnt] а хим. тривалентен, от трета валенция.

trivet

- ['trivit] n пиростия; триножник, тринога; ~ table трикрака маса; (as) right as a ~ в отлично здраве/ положение/сьстояние.

trivial

- ['triviъl] a 1. незначителен, нищожен, несъществен, дребен; 2. обикновен, банален; the ~ round всекидневна работа, ежедневието; ~ name бот., зоoл. ненаучно/разговорно название; название на вида; З. дребен; дребнав; тривиален; 4. несериозен, лекомислен (за човек).

triviality

- [trivi'aeliti] n 1. незначително нещо; 2. тривиалност, баналност.

trivium

- ['triviъm] n средновековен университетски курс, включващ граматика, реторика и логика, тривиум.

troat

- [trout] n мучене/вик/рев на елен.

trocar

- ['trouka:] n мед. троакар (за пункции).

trochaic

- [trou'keiik] nроз. 1. а хореичен; 2. п pl хорей.

troche

- ['trouki:] n мед. таблетка.

trochee

- ['trouki:] n проз. трохей, хорей.

trod

- [] вж. tread1.

trodden

- [] вж. tread1.

troglodyte

- ['troglъdait] n 1. пещерен обитател; троглодит; 2. прен. отшелник; З. човекоподобна маймуна.

trojan

- ['troudjъn] ист. I. а троянски; II. п 1. троянец; 2. човек, който се сражава/работи и понася трудностите мъжки/храбро.

troll

- [troul] v 1. викам/пея радостно и безгрижно с пълен глас; 2. запявам последователно като канон; З. ловя риба, влачейки въдицата след лодка. [troul] n 1. муз. канон; 2. ловене на риба с влачена от лодка въдица. [troul] n сканд. мит. джудже, трол.

trolley

- ['troli] n 1. ел. контактно колело (и ~ -wheel); тролей; 2. вагонетка, дрезина; З. ам. тролейбус (и ~-bus); трамвай (u ~-car); 4. количка за превозване на лек багаж (на гара); 5. масичка на колелца за сервиране на чай и пр.

trollop

- ['trolъp] n 1. раздърпана жена, повлекана, мърла; 2. развратница, проститутка.

trombone

- [trom'boun] n муз. тромбон.

trombonist

- [trom'bounist] n тромбонист.

trommel

- ['tromъl] n мин. вибриращо решето, триор.

troop

- [tru:p] n 1. група, компания; множество, тълпа; 2. воен. кавалерийски взвод; батарея; ескадрон; рl войска; З. сбор (с барабан); 4. стадо. [tru:p] v 1. събирам се, трупам се, тълпя се; to ~ off разотивам се; 2. минавам в строй; to ~ the colours посрещам тържествено знамето.

troop carrier

- ['tru:p,kaeriъ] n самолет, пренасящ войски.

trooper

- ['tru:pъ] n 1. кавалерист; танкист; to swear like a ~ псувам като хамалин; 2. кавалерийски кон; З. транспортен кораб; 4. австрал., ам. конен/моторизиран полицай.

troopship

- ['tru:pship] trooper З.

tropaeolum

- [trou'pi:ъlъm] n бот. влачеща се латинка.

trope

- [troup] n лит. дума/израз, употребен в преносно значение, образен израз, тропа.

trophied

- ['troufid] а обкичен с трофеи.

trophy

- ['troufi] n трофей, плячка.

tropic

- ['tropik] 1. а тропически; 2. п тропик; the ~s тропическият пояс; T. of Cancer/Capricorn геогр. тропик на Рака/Козирога.

tropical

- ['tropikl] а тропически, тропичен. ['tropikl] а преносен, фигуративен, метафоричен; образен.

tropology

- [tro'polъdji] n тропология.

troposhere

- ['tropъsfiъ] n метеор. тропосфера.

trot

- [trot] v (-tt-) 1. яздя в тръс; 2. припкам, потичвам; 3. разг. шег. вървя/отивам пешком; to ~ s.o. off his legs уморявам/изтощавам/карам някого да капне от ходене; 4. показвам, представям някого/нещо за оглеждане/одобрение и пр.; демонстрирам; привеждам като пример/доказателство; to ~ o.'s knowledge парадирам със знанията си; 5. to ~ s.o. round развеждам някого (из магазин и пр.).

troth

- [trouҐ] n ост. 1. истина; in ~ , by my ~ наистина, честна дума; 2. вярност, лоялност.

trotter

- ['trotъ] n 1. кон, вървящ в тръс; 2. обик. рl агнешки/свински крачка, пача; шег. човешки крака.

trotyl

- ['troutil] n хим. тротил, тринитротолуол.

troubadour

- ['trou:bъdo:] n ист. трубадур.

trouble

- [trлbl] n 1. безпокойство, вълнение; неприятност, грижа, тревога; труд, затруднение; беля; to be a ~ създавам грижи главоболия (to на); to be in ~ 1) имам неприятности; 2) забременяла съм (за неомъжена жена); to get into ~ попадам в беда, навличам си беля; to get s.o. into ~ 1) вкарвам някого в беля, създавам му неприятности; 2) правя жена да забременее (за мъж); to make ~ създавам неприятности/ размирие/раздор; to give ~ to, to put s.o. to ~ безпокоя някого, създавам му неприятности/главоболия; no ~ at all разг. това ни най-малко не ме затруднява, моля, не се тревожете; 2. усилие, старание, грижа; to give o.s./take (the) ~ to правя си/давам си труд да; to have ~ in doing/to do s.th. трудно ми е/струва ми усилие да направя нещо; 3. неудобство; беда; нещастие; the ~ is that бедата/лошото е там, че; to ask/look for ~ разг. постъпвам безразсъдно, търся си белята; what is the ~? какво има/става? какво се е случило? 4. пол. недоволство; безредици, конфликт; размирици; labour ~s работнически вълнения/стачки и пр.; 5. мед. смущения, заболяване, болеет; heart ~ сърдечно страдание/смущение/заболяване; what is the ~? какво те боли? от какво се оплакваш? 6. тех. неизправност, повреда, авария; 7. attr авариен. [trлbl] v 1. безпокоя (се), обезпокоявам, създавам труд/безпокойство на, затруднявам; to ~ s.o. to do s.th., to ~ s.o. for s.th. помолвам някого да направи нещо/да ми подаде нещо и пр.; may I ~ you for the salt, please? бихте ли ми подали солницата? I'll/I must ~ you to be quiet/to remember your manners иронична, саркастична молба бъдете любезни да пазите тишина/да се държите прилично; a ~d look тревожен поглед; 2. във въпр. и отриц. изр. правя си труд, грижа се за/да; don't ~ (your head) about that не се главоболи за/с това; 3. причинявам физическа болка; my leg ~ s me кракът ме наболява; 4. тех. повреждам, нарушавам; 5. ост. вълнувам, разбърквам; размесвам, размътвам; to fish in ~d waters прен. ловя риба в мътна вода; Ђ don't - trouble until trouble ~s you не си търси сам белята.

trouble crew

- ['trлblkru:] n аварийна бригада.

trouble gang

- ['trлblgae¤] n аварийна бригада.

trouble-maker

- ['trлbl,meikъ] n 1. сплетник; 2. смутител; подбудител, размирник, раздорник.

trouble-shooter

- ['trлbl,shu:tъ] n 1. авариен монтьор; 2. посредник при уреждане на дипломатически, производствени и пр. спорове.

trouble-spot

- ['trлblъspot] n място, където често стават размирици (особ. политически).

troublesome

- ['trлblsъm] а 1. обезпокоителен; неприятен, досаден; how ~ ! колко неприятно! 2. труден; 3. закачлив; заядлив; 4. непослушен, немирен, палав.

troublous

- ['trлblъs] а книж. тревожен, неспокоен, размирен; those were ~ times това беше смутно време.

trough

- [trof] n 1. корито, особ. за хранене/поене на добитък; feeding ~ хранилка; 2. нощви; 3. дървен улей за вода; 4. мор. бразда между две вълни; 5. метеор. област с по-ниско атмосферно налягане, намираща се между други две с по-високо налягане; 6. геол. падина, синклинала.

trounce

- [trauns] v 1. бия жестоко, смазвам от бой; побеждавам, съсипвам (и в състезание); 2. мъмря строго, критикувам остро.

troupe

- [tru:p] n фр. трупа (театрална, циркова и пр.).

trouper

- ['tru:pъ] n 1. член на театрална трупа; 2. търпелив /работлив/лоялен колега.

trouser-leg

- ['trauzъ,leg] n крачол на панталон.

trouser-suit

- ['trauzъ,sju:t] n дамски костюм от жакет и панталон.

trousered

- ['trauzъd] а обут в панталони.

trousering

- ['trauzъri¤] n материя/плат за панталони.

trousers

- ['trauzъz] n pl 1. панталон; a pair of ~ чифт панталони; to wear the ~ прен. държа мъжа си под чехъл; 2. шалвари.

trousseau

- ['tru:sou] n фр. (pl -seaux [-souz] ) чеиз, прикя.

trout

- [traut] n (pl trout) 1. зоол. пъстърва; 2. sl. презр. глупава грозна жена (и old ~ ).

trove

- [trouv] n 1. съкровище; 2. находка.

trover

- ['trouvъ] n юр. 1. присвояване на намерена вещ; 2. иск за възвръщане на намерена/присвоена вещ на собственика є.

trow

- [trau] v шег. мисля; предполагам; вярвам.

trowel

- ['trauъl] n 1. мистрия; to lay it on with a ~ прен. обсипвам с ласкателства; 2. градинарска лопатка за разсаждане. ['trauъl] v излепям/замазвам/заглаждам с мистрия.

troy

- [troi] n система за тегло, упогребявана при благородни метали и скъпоценни камъни (и ~ weight); pound ~ , ~ pound 12 унции (373 г).

tru blue

- ['tru:'blu:] I. а истински; последователен, принципен; II. п предан/лоялен човек; Ђ ~ will never stain старо злато не ръждясва.

tru-hearted

- ['tru:ha:tid] а лоялен, верен.

truancy

- ['tru:ъnsi] n манкиране, кръшкане, бягане от работа/училище.

truant

- ['tru:ъnt] 1. а избягал, не на мястото си; ~ thoughts разсеяни/разпиляни/блуждаещи мисли; II. п манкьор, кръшкач; to play ~ бягам от училище/работа.

truce

- [tru:s] n 1. временно прекратяване на огъня, примирие; 2. временно преустановяване на нещо тежко/ неприятно, отдих; край; ~ of God ист. прекратяване на бойни действия/лични вражди на църковни празници.

truck

- [trлk] n 1. стокообмен; размяна, обмяна; 2. дребна стока; ~ system заплащане на труд в натура; 3. ам. зеленчупи за продан; 4. разг. глупости; 5. ам. връзки, отношения; to have no ~ with разг. нямам вземане-даване/избягвам да се срещам с. [trлk] v 1. разменям, давам в замяна; водя дребна търговия; 2. плащам в натура; 3. ам. отглеждам зеленчуци за продан: занимавам се с градинарство. [trлk] v 1. товаря на/превозвам с платформа/камион; натоварвам, вдигам; 2. ам. карам камион. [trлk] n 1. жп. открита товарна платформа; 2. багажна количка/талижка, вагонетка; количка за превозване и продажба на зеленчук и др. стоки; 3. ам. товарен автомобил, камион; ~ tractor трактор влекач; 4. тех. ходова част, талига.

truck-cart

- ['trлk,ka:t] n aм количка на зарзаватчия.

truckage

- ['trлkidj] (такса за) превозване с камион.

trucker

- ['trлkъ] n ам. 1. шофьор на камион; 2. градинар, произвеждащ зеленчуци за продан (и truck-farmer).

truckle

- ['trлkl] v огъвам се, сервилнича, отстъпвам раболепно.

truckle-bed

- ['trлklbed] n ист. ниско легло на колелца, което може да се прибира под друго легло; легло на слуга/калфа.

truckler

- ['trлklъ] n блюдолизец, подлизурко.

truckman

- ['trлkmъn] trucker 1.

truculence

- ['trлkjulъns] n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност.

truculency

- ['trлkjulъnsi] n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност. ['trлkjulъnsi] n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност.

truculent

- ['trлkjulъnt] а 1. жесток, свиреп, грубиянски; агресивен, побойнически; 2. рязък, нападателен; унищожителен.

trudge

- [trлdj] v стъпвам бавно/тежко/с мъка: вървя упорито/неотстъпно; we'll have to ~ it ще трябва да бъхтим пътя пешком. [trлdj] n дълъг и уморителен път.

trudgen

- ['trлdjъn] n сп. плувен стил.

true

- [tru:] a 1. верен, правилен; 2. истински, действителен; to come ~ сбъдвам се, осъществявам се; 3. верен, предан, лоялен; 4. верен, точен; ~ copy точно/заверено копие; ~ to life точно възпроизведен, реалистичен (за портрет и пр.); ~ to type биол. с всички белези на расата/типа/класа запазени; прен. типичен, характерен; ~ to specimen търг. отговарящ на мострата; 5. муз. верен, добре настроен, акордиран; 6. тех. точно поставен, прилегнал, центриран; Ђ ~ as I stand here това e самата истина; (run) ~ to form (ставам/случвам се) точно така, както се очаква. [tru:] adv наистина; правилно, вярно, точно; истински. [tru:] v тех. поправям, изправям, оправям (и с up). [tru:] n: in/out of (the) ~ правилно/неправилно поставен/разположен/подреден и пр.; точно/неточно прилепващ и пр. (за врата, греда и пр.).

true bill

- ['tru:'bill] n юр. обвинителен акт, на който е даден ход.

true lover's knot

- ['tru:lлvъz,not] n двоен възел, символ на взаимна вярна любов, (и truelove knot).

true-born

- ['tru:bo:n] а истински; a ~ Englishman 1) англичанин по рождение; 2) прен. англичанин в пълния смисъл на думата.

true-bred

- ['tru:bred] а 1. добре възпитан; 2. чистокръвен, расов.

true-love

- ['tru:lлv] n възлюблен(а), любим(а); искрено любещ.

trueness

- ['tru:nis] n истинност, верност, правота.

truepenny

- [,tru:,peni] n честен/почтен/верен човек.

truffle

- ['trлfl] n бот. труфел (Tuber).

trug

- [trлg] n 1. дървен съд за мляко; 2. плитка градинарска плетена кошница.

truism

- ['tru:izm] n всеизвестна истина; очевидно нещо; баналност.

trull

- [trлl] n ост. уличница, проститутка.

truly

- ['tru:li] adv 1. наистина; 2. точно, вярно, правдиво; искрено, предано; истински.

trump

- [trлmp] n 1. карти коз; to play a ~ играя коз, цакам; to play o.'s ~ (card) прен. изигравам си коза; to have all the ~s in o.'s hand, to hold ~s прен. имам преимущество; господар съм на положението; to turn up ~s 1) свършвам благополучно, имам по-голям успех от очаквания, оказвам се по-добър, отколкото се е предполагало; 2) изваждам голям късмет; to put s.o. to his ~s принуждавам някого да използва последните си възможности; 2. решаващ фактор, последно средство; 3. разг. добър/прекрасен/чудо човек, арабия. [trлmp] n книж. звук/зов на тръба; the ~ of doom, the last ~ прен. последната тръба.

trump card

- ['trлmp,ka:d] n 1. карти коз; 2. прен. необорим аргумент, решаващ фактор.

trumpery

- [trлmpъri] n 1. събир. дрънкулки, труфила; дреболии, безполезни вещи; 2. глупости. [trлmpъri] а 1. евтин, показен; крещящ; 2. глупав, повърхностен (за аргумент и пр.).

trumpet

- ['trлmpit] n 1. тръба; тромпет; 2. нещо с форма на тръба/фуния; 3. звук на тръба; рев (особ. на слон);4. тръбач. ['trлmpit] v 1. тръбя, разтръбявам (и прен.), възхвалявам; чествувам (и с forth); 2. рева (особ. за слон).

trumpet call

- ['trлmpit,ko:l] n 1. тръбен звук/зов; 2. прен. призив към действие.

trumpet-flower

- ['trлmpit,flauъ] n бот. растения с фуниевидни цветове (текома, татул, каталпа и др.).

trumpet-major

- ['trлmpit,meidjъ] n старши тръбач на кавалерийски полк.

trumpeter

- ['trлmpitъ] n тръбач; тромпетист; to be o.'s own ~ сам се хваля.

trumpeter swan

- ['trлmpitъ,swon] n рядък сев.-ам. див лебед (Olor buccinator).

truncate

- ['trл¤keit] v 1. отрязвам/отсичам върха/крайчеца на; пресичам; ~d pyramid/cone геом. пресечена пирамида/конус; 2. съкращавам, скъсявам; окастрям. ['trл¤keit] а пресечен; отрязан, скъсен, съкратен.truncheon ['trлntshъn] n 1. палка, особ. полицейска; 2.ост. кривак, тояга; 3. жезъл.

trundle

- ['trлndl] n 1. малко колелце/ролка; 2. легло на колелца (и ~-bed); 3. търкаляне. ['trлndl] v 1. търкалям (се); 2. возя (се)/движа (се) на колелца.

trunk

- [trл¤k] n 1. стъбло, ствол, дънер; пън; 2. туловище,торсо, труп; 3. централна/съществена/главна част(на нещо); 4. голям куфар, пътнически сандък; 5. ам.багажник на кола; 6. шахта; вентилационна тръба;7. главна телефонна, телеграфна, жп и пр. линия; 8.магистрала (особ. междуградска); 9. анат. главна част на артерия, нерв и пр.; 10. рl къси спортни/бански гащета; 11. хобот (на слон); 12. ~-hose.

trunk-call

- ['trл¤k,ko:l] n междуградски телефонен разговор.

trunk-hose

- ['trл¤k,houz] n ист. къси бричове от XVI - XVII в.

trunnion

- ['trлniъn] n тех. цапфа; пъпка; палец.

truss

- [trлs] n 1. стр. подпорна конструкция на покрив/ мост и пр.; покривна ферма; 2. мед. бандаж (при херния); 3. вързоп, връзка (сено, слама); 4. грозд, съцветие. [trлs] v (и c up) 1. стр. подпирам, поддържам; укрепявам; 2. свързвам, стягам, прибирам (корабно платно и пр.); 3. привързвам крилете на птица към тялото (при варене, печене)/ръцете на човек към тялото.

trust

- [trлst] n 1. доверие, вяра; упование; доверчивост; надежда; to have/place/put o.'s ~ in доверявам се/ уповавам се на, имам пълно доверие в; to take on ~ вземам/приемам на доверие/вяра; breach of ~ злоупотреба с доверие; 2. отговорност; 3. увереност; 4. търг. кредит; 5. дълг; завет; 6. юр. попечителство (на имущество); опека; to hold in ~ юр. съхранявам/управлявам временно; to leave in ~ завещавам под попечителство; ~ fund/money фонд/пари, поставени под попечителство; ~ territory територия под опека; 7. ост. съхраняване, управляване (на имущество); 8. ик. обединение, тръст. [trлst] v 1. доверявам се/имам доверие/вярвам на; 2.поверявам на грижите на; 3. надявам се/уповавам се/ разчитам на, сигурен съм в; I couldn't ~ myself to speak не смеех да заговоря; you ~ your memory too much прекалено разчиташ на паметта си; the man can't be ~ed не можем да сме сигурни в този човек.

trust company

- [trлst,kлmpъni] n дружество за упражняване на попечителство/контрол.

trust-deed

- ['trлst,di:d] n юр. пълномощно.

trustee

- [trлs'ti:] n попечител, член на управителен съвет на учебно заведение, болница и пр.; the Public T. държавен служител, изпълняващ завещания, попечителства и пр. [trлs'ti:] v предавам в попечителство; съм/ставам попечител.

trusteeship

- [trлsti:'ship] n опека; попечителство; ~ territories полит. територии, намиращи се под опеката на ООН.

trustful

- ['trлstful] а доверчив.

trustworthy

- ['trлstwъ:i] а заслужаващ доверие; на когото можеш да разчиташ; сигурен; солиден.

trusty

- ['trлsti] I. а ост. trustworthy; II. п затворник, ползващ се със специални привилегии поради добро поведение в затвора.

truth

- [tru:Ґ] n 1. истина; the ~s of science научните факти/истини; in ~ книж. действително, наистина; to tell the ~ право да си кажа, да си призная, искрено казано; 2. правдивост, истинност; 3. честност, искреност; 4. общоприет принцип/доктрина/закон и пр.; 5. действителност; 6. точност, пълно съответствие.

truthful

- ['truҐful] а 1. който говори/казва истината, честен (за човек); 2. правдив, верен, истински (за разказ, твърдение, изображение и пр.).

truthfully

- ['tru:Ґfuli] adv правдиво, вярно.

try

- [trai] v 1. изпитвам, опитвам, пробвам, изпробвам; to ~ the door опитвам да отворя/дали е отворена вратата; 2. дразня, измъчвам, поставям на изпитание; this print tries my eyes този шрифт уморява очите ми; 3. опитвам се, старая се, мъча се; to ~ o.'s best/hardest правя всичко възможно, полагам всякакви усилия; 4. юр. давам под съд, съдя, водя съдебен процес срещу; 5. топя, претопявам (сало); пречиствам/отделям чрез топене; try back 1) връщам се на предишното място (за кучета, загубили дирята); 2) прен. връщам се на предишна тема и пр.; започвам отначало; try for опитвам се да получа/спечеля (нещо), домогвам се до; to ~ for the navy мъча се/опитвам се да постъпя във флотата; try on 1) пробвам, премервам, меря (дреха и пр.); 2) разг. пробвам дали ще мине (номер, нахалството ми и пр.); to ~ it on опитвам докъде ще стигне търпението на другите; try out изпробвам; изпитвам качествата/способностите на; to ~ s.th. out on s.o. изпробвам нещо на някого, за да видя ефекта му. [trai] n 1. опит, експеримент; 2. опит, опитване, проба; to have a ~ at s.th. опитвам се/пробвам да направя нещо.

try-on

- ['trai,on] n разг. 1) проба; 2) опит за измама.

try-out

- ['trai,aut] n 1. проба, изпробване; 2. репетиция.

trying

- ['traii¤] а мъчен, тежък, трудно поносим, мъчителен, уморителен; дразнещ.

trysail

- ['traisl] n мор. трисел.

tryst

- [trist] n ост. 1. уговорена среща; 2. място на уговорена среща (особ. между влюбени). [trist] v ост. определям си среща (with с) (особ. за влюбени).

tsar

- [tsa:,za:] n цар.

tsarina

- [tsa:'ri:nъ] n царица.

tsetse

- ['tsetsi] n зоол. мухата цеце (и ~-fly).

tu quoque

- [tju:'kwoukwi] n лат. ами ти (пък), (че и) ти също.

tu-whit

- [tu'hwit] n вик/крясък на кукумявка.

tu-whoo

- [tu'hwu:] n вик/крясък на кукумявка.

tub

- [tлb] n 1. каче, каца, ведро; 2. (old) ~ разг. 1) развалина; 2) черупка (за стара бавна лодка); 3. разг. вана, баня; to have a ~ изкъпвам се във вана; 4. учебна гребна лодка; 5. мин. шахтова вагонетка. [tлb] v (-bb-) 1. слагам/нареждам в каче; 2. разсаждам растение в каче; 3. разг. къпя се във вана (обик. refl); to be well ~ bed светя от чистота (за човек); 4. упражнявам се в гребане.

tub-thumper

- ['tлbҐлmpъ] n площаден оратор, демагог; високопарен проповедник.

tub-thumping

- ['tлb,Ґлmpi¤] n 1. площадно ораторство, демагогия; 2. attr площаден, високопарен.

tuba

- ['tju:bъ] n муз. туба.

tubal

- ['tju:bl] а анат. на бронхиалните/фалопиевите тръби; ~ pregnancy извънматочно забременяване.

tubby

- ['tлbi] а 1. с форма на бъчва; 2. дундест, тантурест; 3. муз. издаващ нисък тъп звук.

tube

- [tju:b] n 1. тръба; цев; туба; a ~-fed patient болен на хранене със сонда; 2. вътрешна гума (на колело и пр.); 3. подземна железница, метро (и ~railway); тунел; 4. анат. провод, път; 5. рад. електронна лампа (и radio ~); 6. тубус (на микроскоп и пр.); 7. ам. телевизорна тръба; телевизор.

tuber

- ['tju:bъ] n 1. бот. гулия, грудка; подземно стъбло; 2. анат. нарастък, издутина; буца, тумор.

tubercle

- ['tju:bъkl] n 1. мед. нарастък; туберкула, буца; туберкулозен възел; 2. бот. малка грудка, гулийка.

tubercular

- [tju:'bъ:kjulъ] а туберкулозен.

tuberculin

- [tju:'bъkjulin] n форм. туберкулин.

tuberculosis

- [tju:,bъ:kju'lousis] n мед. туберкулоза.

tuberculous

- [tju:bъ:kjulъs] tubercular.

tuberose

- ['tju:bъrouz] n бот. тубероза.

tuberous

- ['tju:bъrъs] а бот. с грудки/гулии; на грудки.

tubing

- ['tju:bi¤] n тех. 1. тръбна инсталация, тръбопроводи; 2. събир. тръби.

tubular

- ['tju:bjulъ] а цилиндричен; тръбен, тръбообразен; ~ railway подземна жп линия.

tubule

- ['tju:bjul] n тубичка; тръбичка.

tuck

- [tлk] v 1. подвивам, подгъвам; поръбвам; to ~ o.'s legs under one сядам по турски; 2. завивам, загръщам; закътвам; 3. тъпча, натъпквам, мушвам, напъхвам (коса под шапка, риза в панталон и пр.); 4. навивам, обръщам, запретвам (ръкави, крачоли) (и с up); tuck away 1) укривам, скривам; 2) разг. ям, нагъвам; tuck in 1) подпъхвам (одеяло и пр.); 2) напъхвам, натъпквам (риза, блуза и пр.); 3) подвивам (крака и пр.); 4) тъпча се, ям лакомо; tuck into разг. нахвърлям се върху, нагъвам лакомо (ядене); tuck up [tлk,'лp] навивам, обръщам, засуквам (ръкав); запретвам (пола, крачол); подпъхвам отвсякъде (завивка); Ђ to be ~ed up разг. капвам от умора. [tлk] n 1. баста, бастичка, прегъвка; 2. sl. неща за ядене (особ. сладкиши), лакомства; ~-box уч. кутия за закуска в училище; ~-shop (училищна) сладкарница/ бюфет; 3. сп. присвиване, приклякване (при ски, скок във вода). [tлk] n (звук от) биене/думкане на барабан. [tлk] n ам. сила, енергия.

tuck-in

- [,tлk'in] n sl. здраво похапване, кльопачка. [,tлk'in] а чийто долен край се напъхва в пола/панталон (за блуза и пр.).

tuck-out

- [,tлk'aut] tuck-inЄ.

tucker

- ['tлkъ] n 1. пластрон, нагръдник; o.'s best ~ разг. премяна; 2. австр. разг. храна. ['tлkъ] v ам. разг. изморявам, изтощавам (и с out).

tudor

- ['tju:dъ] а от епохата на Тюдорите; ~ architecture стил на късната английска готика.

tuesday

- ['tju:zdi] n вторник.

tufa, tuff

- ['tju:fъ, tлf] n геол. туф, шуплеста варовита скала.

tuft

- [tлft] n 1. снопче, кичурче; китчица; туфа; 2. пискюл. [tлft] v 1. раста на кичури/туфи; 2. украсявам с/връзвам на пискюли.

tuft-hunter

- ['tлft,hлntъ] n човек, който се присламчва към високопоставени/титуловани лица, сноб.

tufted

- ['tлftid] а 1. растящ/оформен на туфи; 2. с пискюли, пискюллия; 3. качулат (за птица).

tufty

- ['tлfti] а 1. растящ на/образуващ снопчета/туфи; 2. пълен/покрит със снопчета/туфи.

tug

- [tлg] v (-gg-) 1. дърпам силно, тегля, влача, дръпвам (at); 2. напъвам се, мъча се; стремя се, боря се. [tлg] n 1. дърпане, теглене; to give a (good) ~ дръпвам силно; ~ of war сп. дърпане на въже (игра); прен. решителна борба/схватка; 2. буксир, влекач; буксирно въже; 3. дъга, дръжка на ведро; 4. хомутен ремък; to feel a ~ (at) изпитвам болка/мъка/жалост (при).

tug-boat

- ['tлgbout] n буксир, влекач.

tuition

- [tju:'ishъn] n 1. обучение; ~ in English уроци по английски; postal ~ задочно обучение чрез изпращане на учебните материали по пощата; 2. такса за обучение, учебна такса.

tulip

- ['tju:lip] n бот. 1. лале; 2. ~ tree вид сев.-ам. магнолия (Liriodendron tulipifera).

tulle

- [tju:l] n текст. тюл.

tumble

- ['tлmbl] v 1. (пре)катурвам (се), падам; строполявам (се), повалям (се) (down); 2. мятам (се), премятам (се); правя акробатически скокове; превъртам (се), търкалям (се), валям (се) (about); 3. обърквам, разбърквам, разхвърлям; 4. роша, разрошвам, разравям (коса и пр.); 5. срутвам се, провалям се, рухвам (down) (и прен.); 6. намалявам се бързо; спадам рязко (за цени, акции); 7. въртя/суша в центрофуга (пране и пр.); Ђ to ~ to s.th. разг. разбирам/схващам/проумявам/досещам се за нещо; to ~ on s.th. разг. натъквам се на/намирам неочаквано нещо; to ~ into o.'s clothes обличам се набързо, нахлузвам си дрехите. ['tлmbl] n 1. падане, (пре)катурване; to have/take a ~ падам, прекатурвам се; 2. премятане презглава; 3. объркване, бъркотия; things were all in a ~ всичко беше страшно объркано; 4. куп, купчина.

tumble-down

- ['tлmbldaun] а полуразрушен, порутен; срутен; запуснат.

tumble-drier

- ['tлmbl,draiъ] n барабан, центрофуга (за сушене на дрехи и пр.).

tumbler

- ['tлmblъ] n 1. акробат, гимнастик; 2. гълъб, който се превърта при летене; 3. (водна) чаша без дръжка и без столче; 4. барабан/центрофуга за сушене на пране и пр.; 5. резе/запънка на брава; 6. реверсивен механизъм, обръщач; 7. фигурка/играчка с оловна тежест на долния край, за да стои изправена; прен. човек, който се справя с всяко положение (и Chinese ~ ).

tumbler barrell

- ['tлmblъbaerl] tumbler 4.

tumbling-barrel

- ['tлmbli¤baerl] tumbler 4.

tumbrel

- ['tлmbril] n 1. двуколка; 2. боклукчийска кола; 3. ист. кола, с която са откарвали осъдените до гилотината.

tumbril

- ['tлmbril] n 1. двуколка; 2. боклукчийска кола; 3. ист. кола, с която са откарвали осъдените до гилотината.

tumefaction

- [tju:mi'faekshn] n мед. подуване, отичане; подутина, оток.

tumefy

- ['tju:mifai] v мед. 1. подувам се, отичам; 2. причинявам/предизвиквам оток.

tumescence

- [tju:'mesъns] tumefaction.

tumescent

- [tju:'mesъnt] а отичащ; отекъл.

tumid

- ['tju:mid] a 1. подут, отекъл; 2. издут (за платно и пр.); 3. прен. надут, бомбастичен.

tummy

- ['tлmi] n разг. дет. коремче, тумбаче; корем, стомах; ~ button разг. пъп; ~ -ache разг. болки в стомаха.

tumor

- ['tju:mъ] n ам. оток, подутина; тумор.

tumour

- ['tju:mъ] n оток, подутина; тумор.

tumuli

- ['tju:mjulai] вж. tumulus.

tumult

- ['tju:mлlt] n 1. шум, врява, глъчка; 2. безредици, метеж; 3. вълнение, възбуждение.

tumultuary

- [tju'mлltjuъri] а 1. шумен; безреден; 2. разбъркан, безразборен; 3. недисциплиниран; набързо сформиран (за войска).

tumultuous

- [tju'mлltjuъs] а 1. шумен; безреден; буен, възбуден; 2. недисциплиниран, непокорен.

tumulus

- ['tju:mjulъs] n (pl -li [-lai] ) гробна могила.

tun

- [tлn] n голяма бъчва. [tлn] v (-nn-) наливам/съхранявам в бъчва.

tuna

- ['tju:nъ] tunny. ['tju:nъ] n вид бодлива круша (Opuntia tuna).

tunable

- ['tju:nъbl] a 1. който може да се настрои; 2. tuneful.

tundra

- ['tлndrъ] n рус. тундра.

tune

- [tju:n] n 1. мелодия, песен; мотив; to sing another ~ , to change o.'s ~ прен. променям тона, запявам друга песен; to sing in/out of ~ пея вярно/фалшиво; 2. фон. интонация, мелодия; 3. муз. строй; the piano is in/out of ~ пианото e акордирано, настроено/дисакордирано, разстроено; 4. съгласие, хармония, унисон; to be out of ~ with в разрез съм с, не подхождам на, не си схождам с; 5. настроение, разположение; to feel in ~ to /for настроен съм да/за; 6. тон, звук; to call the ~ давам тон; прен. нареждам, командувам; Ђ to the ~ of на/за порядъчната сума от; to some ~ ! и още как! и то здравата! [tju:n] v 1. настройвам; акордирам; 2. нагласям, приспособявам, нагаждам; 3. рад., телев. нагласям на станция/вълна, канал и пр. (и с b); 4. повишавам ефикасността/работоспособността/тонуса и пр. на; 5. регулирам; 6. поет. лея, възпявам; свиря; звуча;tune in [tju:n,'in] рад., телев. нагласям/настройвам приемник (на вълна, станция, канал); to ~ in to Paris хващам/ завъртам на Париж; stay ~ed (in) for не загасяйте, не местете на друга вълна/станция, продължавайте да слушате (следваща програма); ~ in again at the same time tomorrow слушайте ни отново утре по същото време; tune out загасям радио/телевизор; tune up 1) настройвам (инструмент); 2) регулирам (машина, мотор); З) запявам, засвирвам; 4) шег. заплаквам, надувам гайдата (за дете).

tune-up

- ['tju:n,лp] n 1. настройване; привеждане в изправност (на мотор, инструмент и пр.); 2. предварително изпробване; 3. сп. разтъпкване, загряване; 4. прен. разгорещяване.

tuneful

- ['tju:nful] а мелодичен, хармоничен, звучен; музикален.

tuneless

- ['tju:nlis] а 1. немелодичен, незвучен; 2. безжизнен, глух (за глас).

tuner

- ['tju:nъ] n 1. акордьор; 2. рад., телев. механизъм за настройване.

tungsten

- ['tл¤stъn] n хим. волфрам, тунгстен.

tunic

- ['tju:nik] n 1. туника; 2. блуза, рубашка; 3. куртка, кител; 4. биол. обвивка, покривка.

tunica

- ['tju:nikъ] n анат., биол. покривка, обвивка, мантия.

tuning-fork

- ['tju:ni¤, fo:k] n муз. камертон.

tunisian

- [tju:'nisiъn] I. а туниски; II. п тунисец.

tunnel

- ['tлnъl] n 1. тунел; 2. мин. галерия; 3. подземен ход на животно; 4. димоход. ['tлnъl] v 1. пробивам/прокарвам тунел; 2. правя си подземни ходове (за животно); 3. физ. прониквам през (за електрони и пр.).

tunnel vision

- ['tлnъl,vijn] n 1. ограничено зрително поле; 2. ам. ограниченост, тесногръдие.

tunny

- ['tлni] n зоол. тон (риба) (Thunnus).

tup

- [tлp] n 1. овен; 2. тех. главата на чук; топуз. [tлp] v (-pp-) вулг. покривам, чифтосвам се (за овен).

tuppence

- ['tлpъns] разг. twopence.

tuppenny

- ['tлpъni] разг. twopenny.

turanian

- [tjuъreiniъn] I. а урало-алтайски; II. п урало-алтайски език.

turban

- ['tъ:bъn] n тюрбан, чалма.

turbid

- ['tъ:bid] а 1. мътен, размътен, нечист (за течност); 2. гъст, тъмен (за облак, дим); 3. прен. разбъркан, объркан.

turbidity

- [tъ:'biditi] n мътност и пр. (вж. turbid).

turbinate

- ['tъ:binit] I. a 1. конусовиден; 2. спираловиден (и анат. за кост); II. п 1. спираловидна черупка; 2. анат. спирална кост (на носа).

turbine

- ['tъ:bin] n турбина.

turbit

- ['tъ:bit] n вид питомен гълъб.

turbogenerator

- [tъ:bou'djenъreitъ] n ел. турбогенератор.

turbojet

- ['tъ:bou'djet] а тех. турбореактивен (за двигател).

turboprop

- ['tъ:bou'prop] а тех. турбовитлов (за двигател).

turbot

- ['tъ:bъt] n зоол. калкан (Scophthalmus maximus).

turbulence

- ['tъ:bjulъns] n бурност и пр. (вж. turbulent).

turbulent

- ['tъ:bjulъnt] a 1. бурен, развълнуван; 2. шумен, буен, необуздан; размирен; поривист; 3. физ. вихров, турбулентен.

turd

- [tъ:d] n вулг. лайно (и прен.).

tureen

- [tъ'ri:n] n супник.

turf

- [tъ:f] n 1. чим; тревна площ, трева; 2. торф; З.the ~ 1) хиподрум; 2) конни състезания; to be on the ~ занимавам се с конни надбягвания; 4. ам. разг. територия на действие. [tъ:f] v 1. покривам с чимове; 2. ~ out sl. изхвърлям, изгонвам.

turf accountant

- ['tъ:fъ'kauntъnt] bookmaker 2.

turfite

- ['tъ:fait] n постоянен посетител на конни състезания.

turfman

- ['tъ:fmъn] turfite.

turfy

- ['tъ:fi] a 1. покрит с чимове, затревен, тревист; 2. торфен; 3. който се отнася до конни състезания.

turgid

- ['tъ:djid] а 1. подут, надут, издут, подпухнал; 2. високопарен, бомбастичен.

turgidity

- [tъ:'djiditi] n подутост и пр. (вж. turgid).

turk

- [tъ:k] n 1. турчин; 2. мохамеданин; 3. ост. жесток/необуздан човек: 4. шег. немирник, палавник; 5. порода кон.

turk's head

- ['tъ:ks,hed] n 1. мор. вид декоративен възел; 2. четка от пера (за прах, паяжини и пр.).

turkey

- ['tъ:ki] n: ~ carpet килим тип песийски; ~ red ален (цвят); ~ towel хавлиена кърпа.

turkey buzzard

- ['tъ:ki'bлzъd] n американски лешояд (Cathartes aura).

turkey-cock

- ['tъ:kikok] n пуяк (и прен).

turkic

- ['tъ:kik] n тюркски.

turkish

- ['tъ:kish] I. а турски; II. п турски език.

turkish delight

- ['tъ:kishdi'lait] n локум.

turmeric

- ['tъ:mъrik] n 1. бот. куркума; 2. ~ paper хим. лакмусова хартия.

turmoil

- ['tъ:moil] n шум, смут, бъркотия; вълнение.

turn

- [tъ:n] v 1. въртя (се), завъртам (се); обръщам (се); отвръщам (поглед и пр.); my head ~s вие ми се свят; to ~ s.o.'s head/brain правя да се замае главата на някого; прен. карам някого да се главозамае; success has ~ ed his head той се e главозамаял от успеха си; my stomach ~s at the thought, the thought ~s my stomach лошо ми става/повръща ми се при мисълта; the key will not ~ in the lock ключът не се превъртява; 2. обръщам (дреха); 3. извивам (се), to twist and ~ 1) вия се, извивам (за път и пр.); 2) прен. шикалкавя, усуквам го; 4. извивам (се), навяхвам (се) (за ръка, крак); 5. завивам зад (ъгъл и пр.); to ~ the enemy's flank/position обхождам/фланкирам неприятеля; to ~ s.o.'s flank надхитрям някого, надвивам някого в спор, оборвам го; 6. достигам (възраст и пр.); it has just ~ed five минава пет часа; he has not yet ~ed thirty той още не e стигнал тридесетте; 7. отправям (се), насочвам (се), обръщам (се); to ~ o.'s steps towards тръгвам за, отправям се към; 8. превръщам (се); to ~ into English превеждам на английски; 9. променям (се), променлив съм; изменям се, ставам; променям цвета си (за листа), to ~ pale побледнявам; to ~ Moslem ставам мохамеданин; 10. превръщам се в, ставам (предател и пр.); 11. развалям се, прокисвам, вкисвам; правя да прокисне и пр.; 12. режа на струг, стругувам; 13. предавам красива форма на, заглаждам, закръглям; 14. оформям добре/хубаво (фраза, епиграма и пр.); 15. прегъвам, свивам; 16. затъпявам, изтъпявам, претъпявам; прен. смекчавам (забележка); 17. отпращам, изгонвам, прогонвам (и с away); 18. държа/ поддържам в обръщение; 19. получавам, постигам (печалба); 20. рекуширам; правя да рекушира; Ђ to ~ s.th. in o.'s mind обмислям/премислям нещо; not to know which way/where to ~ не зная какво да правя/как да постъпя/къде да търся/към кого да се обърна за помощ; to ~ the day изменям съотношението на силите; turn about 1) обръщам се кръгом (и воен.), заповядвам да се обърне кръгом; about ~ ! кръгом! 2) представям в нова светлина; изопачавам (довод и пр.); turn against настройвам/обръщам се срещу/против; turn around 1) обръщам (се); 2) променям мнението си, правя обрат; turn aside обръщам (се)/извръщам (се) настрана; отклонявам (се); turn away 1) отвръщам се от, не искам да погледна/поздравя и пр.; не одобрявам (from); 2) извръщам (глава); 3) отпращам, изгонвам; 4) уволнявам; 5) отклонявам, отхвърлям (молба и пр.); turn back 1) връщам (се); обръщам се (назад); 2) прегъвам, подгъвам, подвивам, загръщам; отгръщам, отмятам (завивка); turn down 1) обръщам надолу, свалям (яка и пр.); 2) намалявам светлината на (лампа)/силата на (звук) и пр.; 3) отхвърлям (предложение, кандидат); 4) завивам/свивам по (улица и пр.); 5) сгъвам (се); 6) ик. западам; спадам, намалявам се; turn from отвръщам се от, отказвам се от, изоставям; turn in 1) извивам се (навътре); his feet/toes ~ in ходилата/пръстите на краката му са извити навътре, той криви краката си навътре, патрав е; 2) сгъвам (се) навътре; 3) лягам си; 4) връщам, предавам обратно; предавам за преглед и пр.; 5) постигам (рекорд и пр.); to ~ in a good performance давам добро постижение/игра; 6) предавам на полицията; 7) разменям мнения (for за); 8) отказвам се от, изоставям (работа, навик и пр.); 9) влизам; Ђ to ~ in upon o.s. затварям се в себе си; ~ it in! стига вече! turn off 1) загасям, изгасям, угасям (осветление, радио и пр.); завъртам; превъртам, затварям (кран, ключ и пр.); 2) освобождавам, уволнявам; 3) завивам, отклонявам (се) (за път); отклонявам се (от път); 4) отвличам (внимание); 5) разг. отблъсквам, отвръщавам; sl. отекчавам, дразня, досаждам на; 6) отклонявам, правя се, че не разбирам (обида и пр.); 7) развалям се, повреждам се; 8) ам. извършвам, направям, свършвам, създавам; 9) ам. загубвам интерес към, отдръпвам се от; 10) sl. обесвам (престъпник); 11) разг. оженвам; turn on 1) включвам, запалвам (лампа, радио, телевизор и пр.), отварям, завъртам, пускам (кран, ключ и пр.); 2) завися от; 3) нахвърлям се върху, нападам; 4) правя силно впечатление, вълнувам, запалвам, настройвам, вдъхновявам; 5) възбуждам (и полово); sl. докарвам в състояние на еуфория (за наркотик); Ђ to ~ on the charm пускам в действие/ход чара си; turn out 1) загасям, угасям (осветление, отопление); 2) изгонвам, изпъждам, пропъждам; 3) стоя/ вървя с ходилата навън; извивам се навън (за ходила); 4) изработвам, произвеждам; написвам, издавам (книга и пр.); подготвям, давам (учители, спортисти и пр. - за учебно заведение); 5) обличам добре/елегантно/спретнато, докарвам; екипирам добре; well ~ed out издокаран, елегантен; 6) изпразвам (джобове, чанта и пр.); изчиствам основно (стая, шкафове, чекмеджета и пр.); 7) излизам, (по)явявам се; излизам на стачка; събирам се; nobody ~ed out никой не се яви/не дойде; 8) воен. събирам/свиквам на проверка; 9) разг. ставам от леглото; 10) излизам, оказвам се, ставам; everything ~ed out very well всичко излезе/стана много добре; the letter ~ed out to be a forgery писмото се оказа подправено; he ~ed out a rogue той стана/от него излезе мошеник; he ~ed out to be a rogue той се оказа/излезе мошеник; as things ~ed out както се оказа по-късно;11) развивам се; she wasn't ~ing out very well тя не се развиваше много добре; we shall see how things ~ out ще видим как ще се развият нещата; stories that ~ out happily разкази с хубав/щастлив край; 12) пускам стадо на паша; turn over 1) обръщам се, преобръщам се, прекатурвам се; 2) обръщам (болен и пр.); 3) предавам, прехвърлям (to на) (управление, контрол, власт); предавам (на полицията); 4) ав. паля, запалвам (мотор); 5) правя оборот; 6) прелиствам, преглеждам, проучвам (документи и пр.); to ~ over in o.'s mind обмислям, премислям внимателно; turn round 1) turn around; 2) свалям пътници/ багаж/товар и се подготвям за обратния рейс; turn to 1) залавям се (здраво) за работа; 2) обръщам се към (някого за съвет, помощ и пр.); turn up 1) (по)вдигам нагоре; обръщам нагоре, запретвам (ръкави и пр.); his nose ~s up носът му е вирнат/чип; 2) изваждам, изкопавам, изривам; 3) (по)явявам се/пристигам/изниквам внезапно; намирам се неочаквано; a job may ~ up soon може би скоро ще се намери/окаже някаква работа; s.th. always ~ed up to prevent their meeting все нещо се случваше да им попречи да се срещнат; 4) намирам (се) случайно; попадам на, откривам (нещо); 5) карам да повръща; предизвиквам отвращение; it ~s me up to think that противно ми е/повдига ми се само като помисля, че; 6) оказвам се (налице, липсващ и пр.); 7) тех. развивам, достигам (скорост, мощност и пр.); Ђ to ~ up the volume засилвам, пускам по-силно (радио, грамофон и пр.); to ~ it up зарязвам всичко; ~ it up! стига! млъкни! turn upon 1) нахвърлям се върху, нападам; 2) завися от. [tъ:n] n 1. въртене; on the ~ в момент на въртене/обръщане/разваляне и пр.; 2. обръщане; right/ left/about ~ обръщане надясно/наляво/кръгом; 3. завой, извивка, чупка (на улица, река и пр.); намотка, навивка; 4. връщане назад; промяна, изменение, обрат; a ~ of the tide прен. превратност, обрат, (не)успех; to take a ~ for the better/worse подобрявам се/влошавам се; 5. услуга; to do s.o. a good/bad, ill ~ правя на някого добра/лоша услуга; one good ~ deserves another услуга за услуга; 6. насока, направление; 7. ред, смяна; in ~ поред; by ~s поред, чрез редуване; (~ and) ~ about един след друг на равни интервали; to take ~s (about) редуваме се, сменяме се (with с); out of ~ не по реда си, ненавременно; 8. склонност, тенденция; способност, умение; he is with a mechanical ~ той има наклонност към техниката; the boat has a good ~ of speed лодката може да се движи много бързо; 9. стил, маниер, характер; форма, строеж (на фраза); he has a peculiar ~ of mind той e особен; 10. разходка, обиколка; to go for/take a ~ отивам на разходка, разхождам се; 11. номер от програма; short ~s песни, рецитации и пр.; the star ~ of a programme главният номер/централната фигура на програма; 12. цел; особена нужда; this book will serve my ~ тази книга ще ми послужи/ще ми свърши работа; 13. разг. удар, разтърсване, шок; the news gave her quite a ~ новината я потресе; 14. пристъп на (болест, слабост, замайване); 15. намотка (на въже, жица и пр.); 16. печ. обърната буква; at every ~ на всяка крачка, много често, постоянно; to a ~ готв. точно колкото трябва, идеално (сварено, опечено и пр.).

turn-bench

- ['tъ:nbentsh] n портативно часовникарско стругче.

turn-buckle

- ['tъ:nbлkl] n тех. винтов обтегач.

turn-down

- ['tъ:ndaun] а който се обръща/носи обърнат (за яка). ['tъ:ndaun] n 1. отказана стока и пр.; 2. ик. спад.

turn-out

- ['tъ:naut] n 1. събрание; публика, посетители; 2. гласували избиратели; 3. излезли на стачка работници; 4. екипаж; екипировка, съоръжение, оборудване; 5. облекло, екип; 6. начин на обличане; 7. производство, продукция; 8. жп. коловоз за разминаване; 9. авт. отбивка на шосе; 10. отклонение; разклон; 11. основно почистване (на стая и пр.).

turn-round

- ['tъ:nraund] n подготовка на кораб/самолет и пр. за обратен рейс.

turn-screw

- ['tъ:nskru:] n отвертка.

turn-table

- ['tъ:nteibl] n 1. жп. обръщател, обръщателна платформа; 2. диск (на грамофон).

turn-up

- ['tъ:nлp] n 1. обърната яка/маншет и пр.; 2. маншет на панталон; 3. бой; стълкновение, свада, бъркотия; 4. обърната/открита карта; 5. разг. неочаквано събитие; 6. attr обърнат (за яка и пр.); what a ~ (for the book)! каква изненада! истинско чудо!

turnabout

- ['tъ:nъbaut] n 1. обръщане; обрат; 2. отвръщане със същото, отмъщение; 3. измяна, нелоялност; ренегатство; 4. ренегат, изменник; 5. ам. въртележка (на панаир).

turnaround

- ['tъ:nъraund] n 1. място, удобно за обръщане на кола; 2. turnabout 3, 4.

turncoat

- ['tъ:nkout] n ренегат; изменник.

turncock

- ['tъ:nkok] n работник, разпределящ водата по водопроводи.

turned-on

- ['tъ:ndon] а ам. имащ усет за новото/модното.

turner

- ['tъ:nъ] n 1. стругар; 2. ам. гимнастик.

turnery

- ['tъ:nъri] n 1. стругарство; 2. стругарски изделия; 3. стругарска работилница.

turning

- ['tъ:ni¤] n 1. въртене, обръщане и пр. (вж. turnЄ); 2. стругуване; рl стружки; 3. завой; пресечка, напречна улица.

turning-point

- ['tъ:ni¤ point] n 1. обрат, повратна точка; 2. криза.

turnip

- ['tъ:nip] n 1. ряпа; ~-top листа на ряпа, използвани като зеленчук; 2. sl. голям старомоден джобен часовник.

turnkey

- ['tъ:nki:] n ключар, тъмничар. ['tъ:nki:] а готов за обитаване/използуване (за жилище, съоръжение и пр.).

turnover

- ['tъ:nouvъ] n 1. прекатурване; 2. промяна, реорганизация; 3. ик. оборот; 4. брой/процент на новопостъпили и напуснали кадри; 5. вестникарска статия, продължаваща на следващата страница; 6. готв. тригуна.

turnpike

- ['tъ:npaik] n 1. бариера на път (за събиране на такса за използването му); 2. ~ road шосе, за използването на което се заплаща такса; 3. ам. автострада, магистрала.

turnsole

- ['tъ:nsoul] n растение, което винаги е обърнато към слънцето.

turnspit

- ['tъ:nspit] 1. ист. слуга, който върти шиш с месо и пр.; 2. дребна порода куче, използвано някога за въртене на шиш.

turnstone

- [tъ:nstoun] n зоол. каменар (птица) (Arenaria).

turpentine

- ['tъ:pъntain] n 1. терпентин; oil of ~ трепентиново масло, терпентин; 2. ~ tree terebinth. ['tъ:pъntain] v разтварям в терпентин; мажа/разтривам с терпентин.

turpitude

- ['tъ:pitju:d] n низост, подлост.

turps

- [tъ:ps] разг. turpentine.

turquoise

- ['tъ:kwoiz] n тюркоаз.

turret

- ['tлrit] n 1. куличка, кула (на здание, замък); 2. оръдейна кула; 3. тех. револверна глава (на струг).

turreted

- ['tлritid] a с кули; с оръдейни кули.

turtle

- ['tъ:tl] n обик. ~ dove див гълъб, гургулица. ['tъ:tl] n морска костенурка; to turn ~ мор. преобръщам се, прекатурвам се (за кораб).

turtle-neck

- ['tъ:tlnek] n поло яка; висока яка на пуловер.

turtle-shell

- ['tъ:tlshel] n 1. tortoise-shell 1; 2. вид раковина. Tuscan ['tлskъn] I. а тоскански; II. n 1. тосканец; 2. тоскански говор.

turtleback

- ['tъ:tlbaek] n мор. издута повърхност.

tush

- [tлsh] int нетърпение, презрение нц! нц! [tлsh] n 1. кучешки зъб (на кон); 2. къс бивник (на слон, глиган и пр.).

tusk

- [tлsk] n удрям/пронизвам/разкъсвам с бивни зъби. [tлsk] v бивен зъб, бивник (на слон, глиган и пр.).

tusker

- ['tлskъ] n животно с развити бивни зъби (слон, глиган).

tussah

- ['tлsъ] n (груба коприна от) вид индийска буба.

tusser

- ['tлsъ] n (груба коприна от) вид индийска буба.

tussive

- ['tлsiv] a предизвикван от/придружен с кашлица.

tussle

- [tлsl] v бия се, боря се (with с). [tлsl] n бой, свада, стълкновение.

tussock

- ['tлsъk] n туфа; купчинка.

tussore

- ['tлso:] tusser.

tut

- [tлt] int неодобрение досада и пр. пф! пфу!

tutelage

- ['tju:tilidj] n 1. настойничество, опекунство; 2. положение под настойничество; 3. обучение, ръководство.

tutelar

- ['tju:tilъr] а 1. настойнически, опекунски; 2. покровителски; ~ saint светец покровител; ~ goddess богиня покровителка.

tutelary

- ['tju:tilъri] а 1. настойнически, опекунски; 2. покровителски; ~ saint светец покровител; ~ goddess богиня покровителка.

tutor

- ['tju:tъ] n 1. домашен учител, възпитател; 2. ръководител на студент(и); 3. ам. преподавател (в някои университети); 4. юр. настойник, опекун. ['tju:tъ] v 1. уча, обучавам; ръководя, подготвям; наставлявам; 2. давам частни уроци; 3. ръководител на студент(и) съм; 4. ам. вземам уроци; уча с частен учител.

tutorage

- ['tju:tъridj] tutorship.

tutoress

- [' tju:tъris] ж.р. от tutor.

tutorial

- [tju'to:riъl] I. а настойнически; опекунски; ръководителски; ~ system система на индивидуално обучение в университет; II. п 1. консултационен час при ръководител; 2. писмена работа, възложена от ръководител.

tutorship

- ['tju:tъship] n 1. настойничество; опекунство; ръководство; 2. длъжност на частен учител/възпитател.

tutsan

- ['tлtsъn] n бот. жълт кантарион.

tutti-frutti

- ['tu:ti'fru:ti] n иm. 1. плодов сладолед; 2. фруктова салата; 3. компот.

tutu

- ['tu:tu:] n къса поличка на балерина (за класически балет).

tuxedo

- [tлk'si:dou] n ам. смокинг; разг. tux.

twaddle

- ['twodl] n глупости, празни приказки, плещене. ['twodl] v говоря празни приказки, дрънкам, плещя.

twain

- [twein] n поет. ост. 1. два, двама; 2. двойка; чифт.

twang

- [twae¤] n 1. остро дрънчене (на струна); 2. носов говор/изговор. [twae¤] v 1. дръпвам силно струна; 2. дрънча, издрънчавам (за струна); 3. говоря носово; 4. презр. дрънкам на инструмент.

twas

- [twoz] съкр. от it was.

tweak

- [twi:k] v щипвам, пощипвам, ощипвам; дръпвам; откъсвам. [twi:k] n щипване, ощипване, пощипване; дръпване; откъсване.

twee

- [twi:] а разг. хубавичък, сладичък.

tweed

- [twi:d] n 1. щрайхгарен вълнен плат (обик. меланж); туийд; 2. спортен костюм от туийд.

tweedledum

- ['twi:dldлm] n: ~ and tweedledee двойници; две неотличими едно от друго неща.

tweedy

- ['twi:di] а 1. разг. който обича да носи дрехи от туийд; 2. прен. сърдечен, непринуден, естествен.

tween

- [twi:n] between.

tweeny

- ['twi:ni] n ост. момиче, помагащо в кухнята и в останалата къщна работа.

tweet

- [twi:t] n чуруликане, цвърчене, писукане. [twi:t] v чуруликам, цвърча, писукам.

tweezer

- ['twi:zъ] v хващам/изскубвам/скубя с пинцети.

tweezers

- ['twi:zъz] n pl пинцети (и a pair of ~ ).

twelfth

- [twelfҐ] I. а дванадесети; II. п дванадесета част, една дванадесетина.

twelfth-day

- ['twelfҐdei] n църк. Богоявление (празник).

twelfth-night

- ['twelfҐnait] n нощта срещу Богоявление.

twelve

- [twelv] n дванадесет; the T. дванадесетте равноапостоли.

twelvemo

- ['twelvmou] duodecimo.

twelvemonth

- ['twelvmлnҐ] n година; this day ~ точно преди/след една година.

twentieth

- ['twentiiҐ] I. а двадесети; II. п една двадесета (част).

twenty

- ['twenti] n двадесет.

twere

- [twъ:] съкр. от it were.

twerp

- [twъ:p] n sl. простак; подлец, мръсник.

twice

- [twais] adv два пъти, дваж; to think ~ премислям, помислям добре; not to think ~ about 1) не помислям вече за; не се сещам за; не вземам под внимание; 2) върша (нещо), без да се подвоумя, не се и замислям; ~ as good as два пъти/дваж по-добър от; ~ as much as два пъти повече; he is ~ the man he was той e станал два пъти по-силен и пр. отпреди; he did it at/in ~ разг. той го направи на два пъти.

twice-laid

- ['twaisleid] а направен от стари въжета (за въже).

twice-told

- ['twaistould] а всеизвестен, изтъркан, банален.

twicer

- ['twaisъ] n sl. мошеник, двуличник, подлец.

twiddle

- [twidl] v въртя с пръсти; въртя (се), завъртам (се); to ~ o.'s thumbs/fingers въртя палци, нищо не работя, бездействувам; играя си с, въртя. [twidl] n 1. въртене (на палци, пръсти); 2. заврънкулка.

twig

- [twig] n 1. вейка, клонка, клонче; 2. разклонение на нерв/артерия и пр.; 3. divining rod. [twig] v (-gg-) sl. схващам, чактисвам, загрявам.

twiggy

- ['twigi] а силно разклонен (за клонка).

twilight

- ['twailait] n 1. здрач, полумрак, сумрак, дрезгавина; 2. междинно състояние; 3. неяснота; недоизясненост; смътност; 4. период на упадък; залез; ~ of the gods мит. залезът на боговете.

twilight sleep

- ['twailait,sli:p] n мед. упойка за обезболяване при раждане.

twilight zone

- ['twailait,zoun] n 1. междинна зона; 2. западаща част на град.

twilighted

- ['twailaitid] а неясно/слабо осветен, сумрачен.

twilit

- [twailit] twilighted.

twill

- [twil] n текст, плат с диагонална сплитка. [twil] v тъка с диагонална сплитка. [twil] it will.

twin

- [twin] n 1. обик. pl близнак; 2. двойник, еш; пълно подобие; 3. attr еднакъв; двоен; ~ beds две еднакви легла (обик. единични); ~ set дамски комплект от блуза и жилетка; ~ soul cpoдeн/близък по душа човек; ~ brother/sister близнак/близначка; 4. the Twins Близнаци (съзвездие и знак на зодиака). [twin] v (-nn-) 1. раждам близнаци; 2. слагам на двойки, чифтосвам, съешавам; З. крист. образувам двойни кристали.

twin towns

- ['twintaunz] n pl побратимени градове.

twine

- [twain] n 1. канал, връв; 2. усукване; З. извивка, извитост; 4. заплетеност, забърканост. [twain] v 1. вия, увивам, плета, сплитам; преплитам (ръце); оплитам, сплитам (венец); 2. обвивам (се), обгръщам; вия се (за растение, път, река и пр.).

twinge

- [twindj] n 1. силна/внезапна болка, щракане; пристъп; 2. угризение. [twindj] v щракам, прещраквам, боля.

twinkle

- ['twinkl] v 1. трепкам, блещукам (за звезда, светлина и пр.); 2. блестя, искря; мигам бързо (за очи); 3. движа се бързо, ситня (за крака - при танц и пр.); 4. изпращам присветващи сигнали. ['twinkl] n 1. трепкане, блещукане, мигане; 2. весели и пр. пламъчета в очите; 3. бързо движение; 4. миг.

twinkling

- ['twi¤kli¤] n 1. блещукане; 2. бързо движение; момент, миг; in a ~, in the ~ of an eye/ шег. of a teacup много бързо, в/за един миг.

twirl

- ['twъ:l] v завъртам (се)/въртя (се) бързо (и с round); осуквам (дреха и пр.), за да изцедя; засуквам (мустак) (и с up). ['twъ:l] n 1. завъртане; 2. завъртулка, заврънгулка (при писане).

twist

- [twist] v 1. засуквам, усуквам, пресуквам; 2. вия, свивам, сплитам; вия се, извивам се (и за път); 3. завъртам, извивам; 4. изкривявам (и лице); навяхвам; гърча се, сгърчвам се; 5. извъртам (се), обръщам (се); прен. изопачавам; 6. танцувам туист; 7. запращам (топка) с въртеливо движение; движа се/ летя въртеливо (за топка); 8. разг. мамя, измамвам; to ~ s.o.'s arm прен. принуждавам/изнудвам чрез морален натиск; 9. to ~ off отчупвам, откършвам; 10. to ~ o.'s way through the crowd провирам се през тълпата. [twist] n 1. извивка, изкривяване; 2. извиване, извъртане; прен. изопачаване; 3. навяхване; 4. дебел копринен конец; шнур; чиле; 5. нещо свито/навито; свитък; кесийка, фунийка (от хартия); кичур коса, дилка; вита кифла/хляб; навита лимонова и пр. кора за подправка на питие; свитък тютюневи листа; 6. чудатост; ексцентричност; индивидуална особеност; round the ~ sl. смахнат; 7. ам. отклонение от обикновената практика; 8. неочакван обрат; 9. въртеливо движение; 10. туист (танц); 11. разг. измама; 12. млада, обик. разпусната жена; 13. тех. ход (на винт), 14. разг. добър апетит; 15. ост. смесена напитка.

twister

- ['twistъ] n 1. пресуквач; машина за пресукване; 2. въжеиграч, подлец; 3. трудна за произнасяне дума; 4. трудна задача/проблем; 5. сп. топка, летяща с въртеливо движение; 6. ам. пясъчна и пр. вихрушка; воден циклон.

twisty

- ['twisti] а 1. с много извивки; 2. нечестен, непочтен.

twit

- [twit] v (-tt-) 1. упреквам, укротявам, натяквам (with, about); 2. закачам, дразня, осмивам, подигравам (with, about за). [twit] n 1. закачка, подигравка; 2. нервност, нервно състояние; 3. sl. глупак.

twitch

- [twitsh] v 1. дръпвам, подръпвам; издърпвам; 2. мърдам (уши); 3. трепвам, потрепвам (за мускул и np.); мърдам, играя. [twitsh] n 1. внезапно (по)дръпване/издърпване; 2. трепване, лека спазма/болка; 3. нервно състояние, нервност; 4. юзда, която се слага на кон при подковаване/лекуване. [twitsh] n бот. троскот.

twitter

- ['twitъ] v 1. цвърча, чуруликам; 2. говоря нервно/припряно/безсмислено. ['twitъ] n 1. цвъртене, чуруликане; 2. бързо/нервно/ припряно говорене; 3. нервна възбуда/трепет; in a/all of a ~ възбуден, нервен, припрян; 4. ам. кикотене.

twixt

- [twikst] betwixt.

two

- [tu:] n 1. два, двама; ~ by ~ двама по двама; in ~ наполовина, на две; one or ~ един-два; ~ can play at that game разг. ти знаеш, ама и аз зная (да ти го върна и пр.); that makes ~ of us и аз мисля и пр. като теб; 2. двама, двойка, чифт; in ~s по двама; in ~ ~s/ ticks в много кратко време, в/за миг; it takes ~ to make a bargain/a quarrel за сделка/кавга ca нужни двама; и двете страни имат вина; 3. двойка (на карти, зар).

two-bit

- ['tu:bit] а ам. разг. 1. струващ 25 цента; 2. дребен, евтин; незначителен, второстепенен.

two-by-four

- ['tu:bai'fo] а ам. прен. незначителен, маловажен.

two-edged

- ['tu:'edjd] а двуостър, с две остриета; прен. двусмислен.

two-faced

- ['tu:feist] а 1. с две лица; 2. двуличен, неискрен.

two-fisted

- ['tu:'fistid] а 1. несръчен, непохватен; 2. силен, як.

two-handed

- ['tu:'haendid] а 1. двурък; 2. за две ръце; 3. за двама души (за игра, изпълнение и пр.); 4. сръчен.

two-piece

- ['tu:pi:s] n 1. костюм от две части (и бански); 2. attr състоящ се от две части (за облекло).

two-ply

- ['tu:plai] а 1. двоен (за конец, жица и пр.); 2. двупластов.

two-seater

- ['tu:si:tъ] n двуместен автомобил и пр.

two-sided

- ['tu:saidid] а двустранен, с две страни (и прен.).

two-step

- ['tu:step] n вид танц.

two-time

- ['tu:taim] v sl. лъжа, мамя, изневерявам на.

two-way

- ['tu:wei] a 1. двупосочен; ~ switch комутатор; 2. двустранен (за търговия и пр.).

twofold

- ['tu:fould] а двоен, от две части; удвоен.

twopence

- ['tлpъns] n 1. два пенса; 2. дреболия; ~ coloured евтин, натруфен, безвкусен.

twopenny

- ['tлpъni] а 1. двупенсов (за цена); 2. евтин, без стойност.

twopenny-halfpenny

- ['tлpni'heipni] а евтин, без стойност; незначителен.

twosome

- ['tu:sъm] n 1. двама души, двойка; 2. игра/танц за двама.

twould

- [twud] it would.

tycoon

- [tai'ku:n] n разг. магнат.

tyke

- [taik] n 1. презр. куче, пес; 2. невъзпитан човек; 3. йоркшърец; 4. ам. малко дете.

tyler

- [] tiler.

tympanum

- ['timpъnъm] n (pl-nums [-nъmz] ,-na [-nъ]) 1. aнam. средно ухо; 2. арх. тимпан; 3. приспособление за вадене на вода.

type

- ['taipou] n 1. разг. typographer; 2. ам. машинописна/печатна грешка.

type script

- ['taipskript] n ръкопис/документ/текст, написан на пишеща машина.

type-cast

- ['taipka:st] v давам роля на актьор според амплоато му.

type-founder

- ['taipfaundъ] n печ. букволеяр.

type-setter

- ['taipsetъ] n 1. печ. словослагател; 2. печатарска машина.

type-setting

- ['taipseti¤] n печ. набор, набиране.

typewrite

- ['taiprait] v (-wrote [-rout] , -written [-ritn] ) пиша/ печатам на пишеща машина.

typewriter

- ['taipraitъ] n пишеща машина.

typhoid

- ['taifoid] n мед. 1. коремен тиф (и ~ fever); 2. attr тифозен.

typhoidal

- [tai'foidi] а тифозен.

typhonic

- [tai'fonik] и тайфунен.

typhoon

- [tai'fu:n] n тайфун.

typhous

- ['taifъs] а тифозен.

typhus

- ['taifъs] n тифус, коремен тиф.

typic

- ['tipik] a 1. типичен (of за); 2. биол. видов; З. символичен.

typical

- ['tipikl] a 1. типичен (of за); 2. биол. видов; З. символичен.

typify

- ['tipifai] v 1. представям, изобразявам; означавам; 2. типичен съм за, характеризирам; 3. символизирам; 4. типизирам.

typist

- ['taipist] n машинописец.

typographer

- [tai'pogrъfъ] n печатар.

typographic

- [taipъ'graefik] а печатарски.

typographical

- [taipъ'graefikl] а печатарски.

typography

- [tai'pogrъfi] n 1. книгопечатане; 2. печатарско оформление (на книга).

tyrannical

- [ti'raenikl] а тираничен, деспотичен.

tyrannicide

- [ti'raenisaid] n убиване/убийство/убиец на тиранин.

tyrannize

- ['tirъnaiz] v тиранизирам, потискам.

tyrannous

- ['tirъnъs] tyrannical.

tyranny

- ['tirъni] n тирания, деспотизъм.

tyrant

- ['taiъrъnt] n тиран(ин); деспот.

tyre

- [taiъ] n външна гума на автомобил/велосипед и пр.

tyro

- ['taiъrou] tiro.

tyrolean

- [tirъ'li:ъn] I. а тиролски; II. n тиролец.

tzar

- [] tsar.

tzetze

- ['setsi] tsetse.

tzigane

- [tsi' ga:n] I. а цигански; II. n унгарски циганин.

u

- [ju:] n буквата U.

u-boat

- ['ju:bout] n немска подводница.

u-turn

- ['ju:tъ:n] 1. авт. обратен завой; 2. прен. пълен завой/обрат в политиката и пр.

u.P.

- ['ju:'pi:] sl. = upЄ 4.: it is all ~ with him неговият случай e безнадежден, свършено e с него.

ubiquitous

- [ju'bikwitъs] а вездесъщ; който се среща/е навсякъде; повсеместен.

ubiquity

- [ju'bikwiti] n вездесъщност; the ~ of the king юр. присъствието на краля в съдилищата в лицето на съдиите.

udder

- ['лdъ] n зоол. виме.

udometer

- [ju'domitъ] n дъждомер.

ugh

- [ъ:h, uh] int за изразяване на отвращение ух! уф!

uglify

- ['лglifai] v загрозявам, обезобразявам, развалям.

ugliness

- ['лglinis] n грозота; грозотия.

ugly

- ['лgli] а 1. грозен, отвратителен, противен, гнусен; ~ duckling прен. грозно дете, което по-късно става красив/прочут човек; ~ weather отвратител но/гадно време; 2. лош, неприятен; свадлив; опасен, застрашителен; ~ customer разг. опасен/противен/ гаден човек; ~ wound лоша/опасна рана.

ugrian

- ['u:grin] I. а угърски; II. п езикът на угрите, особ. унгарски.

ugric

- ['u:grik]= Ugrian I.

uhlan

- ['u:lъn] n ист. улан.

ukrainian

- [ju'kreinian] I. а украински; II. n 1. украинец; 2. украински език.

ukulele

- [jukъ'leili] n малка четириструнна хавайска китара.

ulcer

- ['лlsъ] n мед. язва; прен. язва, зло, поквара.

ulcerate

- ['лlsъreit] v 1. разранявам (се), възпалявам (се), подлютвам (се) (и прен.); 2. покривам се с/образувам рани.

ulcered

- ['лlsъd] = ulcerous.

ulcerous

- ['лlsъrъs] а язвен, подлютен, възпален; гноясал, гноен.

ullage

- ['лlidj] n търг. липса, недостиг, утечка (на буре и пр.).

ulna

- ['лlnъ] n (pl -nae [-ni:] ) анaт. лакътна кост.

ulotrichous

- [ju'lotrikъs] а със силно къдрава коса (особ. за негър).

ulster

- ['лlstъ] n дълго широко горно палто (често с колан).

ulterior

- [лl'tiъriъ] а 1. оттатъшен, отвъден; отдалечен; 2. по-късен, по-нататъшен; бъдещ; 3. скрит, неясен.

ultima

- ['лltimъ] n лат., ез. последна/крайна сричка.

ultima Thule

- ['лltimъ'tju:li] n 1. далечен/непознат край; 2. прен. най-висока степен; 3. прен. край (на път, развитие и пр.).

ultima ratio

- ['лltimъreishiou] n 1. последен/решаващ аргумент; 2. последно средство.

ultimate

- ['лltimit] I. a 1. най-последен, най-краен; най-далечен; 2. последен, краен; решителен; 3. основен (за принцип); 4. максимален; Ђ they hoped for ~ success те се надяваха, че в края на краищата ще успеят; the ~ facts of nature необяснимите/неразгадаемите факти на природата; II. п 1. основен принцип; 2. решаващ факт; 3. връхна точка (и прен.).

ultimately

- ['лltimitli] adv 1. в края на краищата, накрая, най-после; 2. в основата си.

ultimatum

- [,лlti'meitъm] n ултиматум.

ultimo

- ['лltimou] а от/на миналия месец; in answer to your letter of the 16th ~ търг. в отговор на писмото Ви от 16-ти миналия месец.

ultimogeniture

- ['лltimou'djenitshъ] n юр. наследяване на титла/имот и пр. от най-малкия син.

ultra

- ['лltrъ] I. а краен (за мярка, възгледи и пр.); II. n човек с крайни възгледи, екстремист. ['лltrъ] pref лат. извънредно, крайно, свръх-, ултра-.

ultra vires

- ['лltrъ'vaiъri:z] а превишаващ законните си права/пълномощия.

ultraism

- ['лltrъizm] n поддържане на крайни политически възгледи.

ultramarine

- [,лltrъmъ'ri:n] а задморски,презморски. [,лltrъmъ'ri:n] 1. а ултрамарин, ясносин; II. п ясносин цвят, ултрамарин.

ultramontane

- [,лltrъ'montein] I. а 1. разположен южно от Алпите; италиански; 2. поддържащ идеята за неограничената власт на папата; II. п 1. човек, живеещ южно от Алпите; 2. привърженик на идеята за неограничената власт на папата.

ultrasecret

- ['лltrъ'si:krit] а строго поверителен.

ultrasonic

- [,лltrъ'sonik] а свръхзвуков.

ultrasound

- ['лltrъsaund] n свръхзвук; свръхзвукови вълни.

ultrastructure

- ['лltrъ,strлktshъ] n биол. структура, невидима с обикновен микроскоп.

ultraviolet

- ['лltrъ'vaiъlit] а ултравиолетов.

ululate

- ['ju:ljuleit] v 1. вия (за вълк и пр.); 2. бухам (за бухал).

ulysses

- [ju'lisi:z] n Одисей.

umbel

- ['лmbъl] n бот. сенник.

umbellate

- ['лmbъlit] а бот. 1. със/образуващ сенници; 2. приличащ по форма на сенник.

umbelliferous

- [,лmbъ'lifъrъs] а бот. сенникоцветен.

umber

- ['лmbъ] n умбра (кафява минерална боя за рисуване); raw ~ жълтеникавокафяв цвят/боя; burnt ~ червеникавокафяв цвят/боя.

umbilical

- [лm'bilikl] а 1. анат. пъпен; ~ cord пъпна връв; прен. важно съединяващо/свързващо звено в разни технологии; 2. заемащ централно положение.

umbilicate

- [,лm'bilikit] а 1. анат. който има пъп; 2. с фор- ма на пъп.

umbilicus

- [лm'bilikъs] n анат. пъп.

umbles

- ['лmblz] n pl вътрешности/карантия на елен и пр.

umbo

- ['лmbou] n (pl -nes [-ni:z]) 1. изпъкналост на щит; 2. анат. част на тъпанчето на ухото; 3. бот., зоол. изпъкналост.

umbra

- ['лmbrъ] n астр. пълна сянка при затъмнение; най-тъмната средна част на слънчево петно.

umbrage

- ['лmbridj] n 1. поет. сянка; отражение; 2. оби- да, оскърбление; to give/take ~ обиждам (се), оскърбявам (се), докачам се.

umbrageous

- [лm'breidjъs] а 1. поет. сенчест; 2. обидчив, докачлив.

umbrella

- [лm'brelъ] n 1. чадър; 2. ав. честа стрелба и пр. за прикритие от вражески самолети; 3. пол. протекция, подкрепа; 4. зоол. тяло, купол (на медуза).

umbrella-stand

- [лm'brelъstaend] n поставка за чадъри.

umbrella-tree

- [лm'brelъtri:] n 1. вид малка магнолия; 2. дърво с оформена като чадър корона.

umbrian

- ['лmbriъn] I. а умбрийски; ~ school изк. умбрийска школа; II. п умбрийски език.

umiak

- ['u:miaek] n ескимоска лодка от кожа.

umlaut

- ['umlaut] n нем. ез. преглас.

umpirage

- ['лmpaiъridj] n 1. посредничество; арбитърство; 2. решение на арбитър/рефер.

umpire

- ['лmpaiъ] n посредник, арбитър; сn. съдия, рефер. ['лmpaiъ] v 1. посреднича; изпълнявам арбитърска служба (for); 2. сn. реферирам, съдия съм (на мач и пр.).

umpteen

- ['лmpti:n] n s1. 1. много, безброй; 2. няколко; неизвестно колко.

un

- [ъn] pron разг. = one; that's a good ~ тоя/това си го бива, това ми се харесва, ашколсун.

un-American

- [,лnъ'merikъn] a 1. неамерикански; 2. антиамерикански.

un-English

- [лn'i¤glish] а нетипичен/нехарактерен за англичаните/за Англия/за стандартния английски език.

unabashed

- [лnъ'baesht] а 1. безсрамен, безочлив; 2. невъзмутим, хладнокръвен, спокоен.

unabated

- [лnъ'beitid] а нестихващ, неотслабващ, с неотслабваща сила, неукротим (за вятър, буря, гняв и пр.).

unabbreviated

- [лnъ'bri:vieitid] а несъкратен, пълен (за форма и пр.).

unable

- [,лn'eibl] а 1. неспособен; to be ~ to не съм в състояние/не мога да; 2. слаб, немощен, безпомощен, безсилен.

unabolished

- ['лnъ'bolisht] а неотменен, в сила.

unabridged

- [лnъ'bridjd] а цял, несъкратен, пълен (за книга, текст и пр.).

unacceptable

- [лnъk'septъbl] а неприемлив; нежелан, нежелателен.

unaccommodating

- [лnъ'komъdeiti¤] а неуслужлив; неотстъпчив.

unaccompanied

- [,лnъ'kлmpъnid] а 1. непридружен, сам; 2. муз. без акомпанимент.

unaccomplished

- [,лnъ'komplisht] а 1. незавършен, недовършен; непълен; 2. некултурен; необразован; нешлифован, недодялан.

unaccountable

- [лnъ'kauntъbl] а 1. необясним; необяснен; непонятен; 2. от когото не може да се търси отговорност.

unaccounted

- [,лnъ'kauntid] а неотчетен; необяснен; за когото/което не се знае нищо (обик. с for).

unaccustomed

- [,лnъ'kлstъmd] a 1. ненавикнал, непривикнал, несвикнал; 2. необикновен, необичаен.

unachievable

- [,лnъ'tshiu:vъbl] а непостижим, неосъществим, неизпълним.

unacknowledged

- [,лnъ'knolidjd] a 1. непризнат, неутвърден; 2. непризнат, оставен без отговор (за писмо, поздрав и пр.); 3. непризнат (за вина и пр.).

unacquainted

- [,лnъ'kweintid] а незапознат; неосведомен.

unactable

- [,лn'aektъbl] а който не може/не е подходящ да бъде игран; несценичен (за пиеса).

unadaptable

- [,лnъ'daeptъbl] a нenpиcnocoбим.

unadapted

- [,лnъ'daeptid] a 1. неприспособен, непригоден: 2. неподходящ.

unadjusted

- [,лnъ'djлstid] a 1. неустановен (и прен.); 2. нерегулиран; 3. псих. неприспособен.

unadorned

- [,лnъ'do:nd] а неукрасен; без гарнитура и пр.

unadulterated

- [,лnъ'dъltъreitid] а неподправен, нефалшифициран; истински, чист (и прен.).

unadvised

- [,лnъ'dvaizd] а неблагоразумен; неуместен; необмислен, безразсъден.

unadvisedly

- [,лnъd'vaizidli] adv безразсъдно, необмислено.

unaffected

- [,лnъ'fektid] а 1. непресторен, непосредствен, спонтанен, непредвзет; прям, искрен; 2. непроменен, незасегнат; неповлиян.

unaided

- [лn'eidid] а неподпомогнат, без чужда помощ, сам.

unalarmed

- [,лnъ'la:md] а спокоен, несмущаван, несмутен.

unalienable

- [] = inalienable.

unaligned

- [,лnъ'laind] = nonaligned.

unallowable

- [,лnъ'lauъbl] а недопустим, непозволим.

unalloyed

- [,лnъ'loid] a 1. чист, неподправен, без примес; 2. прен. чист, непомрачен; искрен.

unalterable

- [,лn'o:ltъrъbl] а неизменим, непроменим, установен.

unambiguous

- [,лnъm'bigiuъs] а ясен, недвусмислен.

unambitious

- [,лnъm'bishъs] а неамбициозен; скромен, непретенциозен.

unamenable

- [,лnъ'mi:nъbl] а неподатлив; неотстъпчив.

unamiable

- [,лn'eimiъbl] а нелюбезен, неприветлив, недружелюбен.

unamusing

- [,лnъ'mju:zi¤] a нeинтepeceн, бeзинтepeceн.

unanchor

- [,лn'ae¤kъ] v вдигам котва.

unanimated

- [,лn'aenimeitid] а неоживен; бездушен, равнодушен.

unanimity

- [junъ'nimiti] n единодушие.

unanimous

- [ju'naenimъs] а единодушен.

unannounced

- [,лnъ'naunst] а без да бъде съобщен/обявен; to enter ~ влизам направо (без да бъде съобщено предварително имemo мu).

unanswerable

- [,лn'a:nsъrъbl] a 1. на който трудно може да се отговори; 2. необорим.

unanswered

- [,лn'a:nsъd] а останал без отговор; неразрешен.

unanticipated

- [,лnaen'tisipeitid] а неочакван, непредвиден.

unappealable

- [,лnъ'pi:lъbl] a юp. неподлежащ на обжалване.

unappeasable

- [,лnъ'pi:zъbl] а 1. неутолим; 2. непримирим.

unappeased

- [,лnъ'pi:zd] а незадоволен, неудовлетворен, непримирен.

unappetizing

- [,лn'aepitaizi¤] а неапетитен; блудкав; неприятен, непривлекателен.

unappreciated

- [,лnъ'prishieitid] a неценен; неоценен.

unappreciative

- [,лnъ'prishiъtiv] а който не (умее да) цени.

unapproachable

- [лnъ'proutshъbl] а 1. непристъпен, недостъпен, недосегаем; далечен; 2. нямащ равен на себе си, ненадминат, недостижим; 3. студен, неприветлив, резервиран.

unappropriated

- [,лnъ'prouprieitid] а 1. неизползван (за пари); 2. непредназначен; 3. незает, незавладян.

unapproved

- [,лnъ'pru:vd] а неодобрен.

unapt

- [,лn'aept] a 1. несклонен (to да); 2. неподходящ, несъответствуващ (for за); 3. неспособен, несръчен, некадърен.

unarguable

- [,лn'a:gjuъbl] а 1. неоспорим, необорим; 2. недоказуем.

unarm

- [,лn'a:m] = disarm.

unarmed

- [,лn'a:md] a 1. невъоръжен; беззащитен; 2. бот., зоол. без шипове/бодли и пр.

unascertained

- [,лnъsъ:'teind] а неустановен, неконстатиран.

unashamed

- [,лnъ'sheimd] а безсрамен, безочлив, дебелоок.

unasked

- [,лn'a:skt] а 1. непитан, незададен (за въпрос); 2. неискан, нежелан (обик. с for); 3. неканен; незамолен, непомолен.

unaspiring

- [,лnъ'spaiъri¤] а нечестолюбив; неамбициозен; непретенциозен, скромен.

unassailable

- [,лnъ'seilъbl] а 1. непристъпен; 2. неопровержим.

unassertive

- [,лnъ'sъ:tiv] а стеснителен, неуверен.

unassisted

- [лnъ'sistid] a сам, неподпомогнат, без чужда помощ.

unassuming

- [,лnъ'sju:mi¤] a скромен, непретенциозен.

unassured

- [,лnъ'shuъd] a 1. неуверен; 2. необезпечен, неосигурен.

unattached

- [,лnъ'taetsht] а 1. воен. неприкрепен, незачислен; 2. незачислен, непричислен (to към) (организация, институт и пр.); 3. необвързан, свободен; 4. самостоятелен, отделен (за сграда); 5. неженен, несгодeн; 6. незавързан.

unattainable

- [,лnъ'teinъbl] а недостижим; непостижим.

unattended

- [,лnъ'tendid] a 1. непридружен, сам; 2. оставен без грижи/внимание; 3. необслужен (в магазин и пр.); 4. непревързан (за рана).

unattractive

- [,лnъ'traektiv] а непривлекателен, неугледен; грозен.

unauthentic

- [,лnъ:'Ґentik] а неистински, неавтентичен, подправен.

unauthorized

- [,лn'o:Ґъraizd] а 1. неупълномощен; 2. издаден без знанието/разрешението на автора; 3. своеволен.

unavailable

- [,лnъ'veilъbl] а който не се намира/не е налице/на разположение.

unavailing

- [,лnъ'veili¤] а 1. нерезултатен, неефикасен; 2. напразен, безполезен.

unavenged

- [,лnъ'vendjd] а неотмъстен.

unaverage

- [,лn'aevъridj] а необикновен, изключителен.

unavoidable

- [,лnъ'voidъbl] а неизбежен.

unavowed

- [,лnъ'vaud] а непризнат.

unaware

- [,лnъ'wЁъ] а който не знае/не чувствува/не забелязва.

unawares

- [,лnъ'wЁъz] adv 1. неочаквано, ненадейно; внезапно; to be taken ~ изненадват ме; at ~ неочаквано; 2. несъзнателно, без да искам.

unbacked

- [,лn'baekt] а 1. неподкрепен, без поддръжници; 2. необоснован, неаргументиран; 3. необязден; за който няма залагания (за кон).

unbaked

- [,лn'beikt] а неопечен; прен. недозрял, зелен.

unbalance

- [,лn'baelъns] v 1. разбърквам; обърквам.смущавам, дезорганизирам; 2. нарушавам умственото/душевното равновесие на.

unballasted

- [,лn'baelъstid] а 1. мор., ав. свободен от баласт; 2. ненасипан с баласт (за шосе, жп линия); 3. неустойчив, неуравновесен.

unbandage

- [,лn'baendidj] v свалям превръзката от.

unbar

- [,лn'ba:] v отлоствам, отключвам, отварям (врата, порта); прен. освобождавам.

unbearable

- [,лn'bЁъrъbl] а непоносим, нетърпим.

unbearded

- [,лn'biъdid] а 1. без брада; 2. бот. без брада/ осили.

unbeatable

- [,лn'bi:tъbl] а 1. непобедим; 2. ненадминат, непостижим.

unbeaten

- [,лn'bi:tn] а 1. неутъпкан; 2. неизследван; 3. ненадминат; 4. непобеден.

unbecoming

- [,лnbi'kлmi¤] а 1. неподходящ, несъответствуващ, несъобразен, неподобаващ; 2. неприличен непристоен; 3. неотиващ, неподхождащ (за дреха).

unbed

- [,лn'bed] v (-dd-) изваждам от леха (растение).

unbedded

- [,лn'bedid] а 1. непосаден; 2. незакрепен, разклатен (за камък); 3. ост. неомъжена (за девойка).

unbeknown

- [,лnbi'noun] a, adv paзг. непознат, неизвестен (to на); ~ to без знанието на, незабелязано.

unbeknownst

- [,лnbi'nounst] a, adv paзг. непознат, неизвестен (to на); ~ to без знанието на, незабелязано.

unbelief

- [,лnbi'li:f] n неверие, невярване; скептицизъм.

unbelievable

- [,лnbi'li:vъbl] а невероятен.

unbeliever

- [,лnbi'li:vъ] n неверник; скептик; неверующ човек.

unbeloved

- [,лnbi'lлvd] a необичан.

unbelt

- [,лn'belt] v свалям, разпускам (пояс и пр.).

unbend

- [,лn'bend] n (unbent [,лn'bent]) 1. оправям (се), изправям (се); 2. отпускам (се), разпускам (се), успокоявам (се); прен. омеквам; 3. мор. развързвам, разпускам, разхлабвам (въже, платно).

unbendable

- [,лn'bendъbl] а твърд, непоколебим, неумолим.

unbending

- [,лn'bendi¤] a 1. опънат; непрегъваем; 2. твърд, упорит, непреклонен; строг; 3. свободен, безгрижен.

unbent

- [] вж. unbend.

unbeseeming

- [,лnbi'si:mi¤] = unbecoming.

unbiased

- [,лn'baiъst] а непредубеден, безпристрастен.

unbiassed

- [,лn'baiъst] а непредубеден, безпристрастен.

unbidden

- [,лn'bidn] a 1. доброволно даден, непоискан; 2. нежелан.

unbind

- [,лn'baind] v (unbound [,лn'baund] ) 1. развързвам, разпускам; 2. освобождавам; 3. свалям подвързия (на книга).

unbleached

- [,лn'bli:tsht] а 1. не(из)белен; 2. неизбелял.

unblemished

- [,лn'blemisht] а чист, неопетнен; непорочен.

unblessed

- [,лn'blest] а 1. неблагословен; 2. проклет; 3. нещастен.

unblinking

- [,лn'bli¤kin] а 1. нереагиращ; 2. невъзмутим, непоколебим.

unblock

- [,лn'blok]v освобождавам от блокиране, деблокирам.

unbodied

- [,лn'bodid] а 1. безплътен, безтелесен; 2. безформен.

unbolt

- [,лn'boult] v отварям, отключвам, отлоствам (порта и пр.).

unboned

- [,лn'bound] а 1. нямащ кости/кокали; 2. необезкостен (за месо).

unboot

- [,лn'bu:t] v събувам/изувам/свалям обуща.

unborn

- [,лn'bo:n] а 1. нероден; 2. бъдещ (за поколение и пр.).

unbosom

- [,лn'buzm] v 1. поверявам, споделям; доверявам се; 2. разкривам сърцето си/мислите си (to на).

unbound

- [,лn'baund] а 1. неподвързан (за книга и пр.); 2. хим. свободен, несвързан; 3. вж. unbind.

unbounded

- [,лn'baundid] a 1. безкраен, неограничен; 2. необуздан.

unbowed

- [,лn'baud] а непревит, непокорeн, непобеден.

unbrace

- [,лn'breis] v разхлабвам, отпускам, разпускам.

unbraid

- [,лn'breid] v разплитам, разпускам (коса и пр.).

unbridle

- [,лn'braidl] v 1. свалям юздата на (кон); 2. давам свобода на (езика си и пр.).

unbridled

- [,лn'braidld] а 1. без юзда, свободен; 2, необуздан, разюздан.

unbroken

- [,лn'broukn] а 1. цял, несчупен, неразчупен; 2. несломен, устойчив; 3. продължителен, непрекъснат; 4. неразработен, некултивиран; ~ soil целина; 5. необязден; неоседлан; 6. одържан, ненарушен (за обещание и пр.); 7. ненадминат, несчупен (за рекорд).

unbuckle

- [,лn'bлkl] v откопчавам, откачам (катарама и пр.).

unbudging

- [,лn'bлdji¤] а непоклатим.

unbuild

- [,лn'bild] v разрушавам, срутвам, сривам (и прен.).

unburden

- [,лn'bъ:dn] v свалям товара от, облекчавам, освобождавам (и прен.); to ~ o.s./o.'s mind изповядвам се, разкривам болката си (to на, пред).

unbury

- [,лn'beri] v изравям от земята/пръстта и пр. (и прен.).

unbusinesslike

- [,лn'bisnislaik] а неделови; непрактичен; несистематичен.

unbuttoned

- [,лn'bлtnd] а 1. разкопчан; 2. спокоен; свободен, общителен.

uncage

- [,лn'keidj] v пускам на свобода.

uncalled

- [,лn'ko:ld] а невикан, неканен; ~(-)for ненужен, нежелан; неуместен; неоправдан, незаслужен; непредизвикан.

uncanny

- [,лn'kaeni] a 1. таинствен, необичаен, странен; свръхестествен; 2. обезпокоителен.

uncap

- [,лn'kaep] v 1. свалям шапка/капак и пр., откривам, отхлупвам; 2. воен. махам капсулата на.

uncase

- [,лn'keis] v разопаковам, изваждам.

uncaused

- [,лn'ko:zd] a бeзnpичинeн; изначален.

unceasing

- [,лn'si:si¤] а непрекъснат.

unceremonious

- [,лnseri'mouniъs] a 1. естествен, неофициален; 2. нелюбезен, неучтив; безцеремонен.

uncertain

- [,лn'sъ:tn] a 1. несигурен, неуверен; 2. нестабилен, неустановен, непостоянен; съмнителен; 3. неопределен; in nо ~ terms ясно, категорично.

uncertainty

- [,лn'sъ:tnti] n 1. несигурност, неувереност; 2. съмнение; съмнителност; 3. непостоянство, променчивост, неустановеност.

unchain

- [,лn'tshein] v отвързвам синджира на; освобождавам от окови (и прен.), пускам на свобода.

unchallenged

- [,лn'tshaelindjd] а неоспорван, без съперник.

unchangeable

- [,лn'tsheindjъbl] а непроменим, неизменим, неизменен, постоянен; неизменяем.

uncharacteristic

- [лn,kaeriktъ'ristik] а нехаректерен, нетипичен.

uncharged

- [,лn'tsha:djd] а празен, незареден.

uncharitable

- [,лn'tshaeritъbl] а суров, строг, неумолим.

uncharted

- [,лn'tsha:tid] а неотбелязан на карта; неизследван.

unchartered

- [лn'tsha:tъd] а без разрешително, нерегистриран.

unchaste

- [,лn'tsheist] а нецеломъдрен.

unchecked

- [,лn'tshekt] a 1. буен, необуздан; 2. непроверен.

unchristian

- [,лn'kristjъn] a 1. нехристиянски, езически; 2. суров, несъстрадателен; 3. разг. невъзможен, безбожен.

unchurch

- [,лn'tshъ:tsh] v 1. отлъчвам от църквата; 2. лишавам от църква; 3. отнемам статуса на църква.

uncial

- ['лnsiъl] I. а унциален; II. п (ръкопис в) унциален шрифт (IV-IX в.); буква от унциален шрифт.

unciform

- ['лnsifo:m] а анат., зоол. извит като кука, завит, крив.

uncircumcised

- [,лn'sъ:kъmsaizd] а необрязан; друговерски; прен. езически.

uncivil

- [лn'sivil] а 1. неучтив, невежлив, груб; 2. нецивилизован.

unclarity

- [,лn'klaeriti] n неяснота; двусмисленост.

unclasp

- [,лn'kla:sp] v откопчавам (брошка и пр.); разтварям, пускам.

unclassed

- [,лn'kla:st] а сп. некласирал се.

unclassificd

- [,лn'klaesifaid] a 1. нeклacифициpaн,нecиcтeмaтизиран, неподреден; 2. непредставляващ държавна тайна, неповерителен.

uncle

- ['л¤kl] n 1. чичо, вуйчо, свако; U. Sam чичо Сам; 2. sl. собственик на заложна къща; bob's your ~ sl. всичко e наред.

unclean

- [,лn'kli:n] а нечист, мръсен; прен. нечестив.

uncleanly

- [,лn'klenli] а нечист, нечистоплътен.

unclerical

- [,лn'klerikl] a 1. мирски, светски, граждански; 2. неподобаващ на духовник.

uncloak

- [,лn'klouk] v 1. свалям плащ/наметало; 2. разобличавам.

unclog

- [,лn'klog] v 1. отпушвам (канал и пр.); 2. разчиствам (път) от задръстване.

unclose

- [,лn'klouz] v 1. откривам (се), разтварям (се); 2. прен. разкривам.

unclothe

- [,лn'klou] v събличам, разсъбличам; прен. разкривам.

unclouded

- [,лn'klaudid] a безоблачен; прен. непомрачен.

unco

- ['лnkou] а шотл. странен, необикновен; забележителен. ['лnkou] n 1. непознат човек, странник; 2. рl новини, известия. ['лnkou] adv извънредно, изключително, много; крайно; the ~ guid/good обик. презр. сурови тесногръди религиозни хора.

unco-operative

- [лnkou'opъrъtiv] a 1. неотзивчив; 2. с когото трудно се работи.

uncock

- [,лn'kok] v отстранявам петлето на огнестрелно оръжие.

uncoloured

- [,лn'kлlъd] а 1. черно-бял, неоцветен (и прен.); 2. непресилен, непреувеличен; 3. неповлиян (by от).

uncombed

- [,лn'koumd] а нересан, несресан; сплъстен.

uncome-at-able

- [,лnkъm'aetъbl] а разг. 1. непристъпен, недостъпен; непостижим, недостижим; 2. който не се намира/не може да се купи на пазара.

uncomely

- [,лn'kлmli] а 1. непривлекателен, грозен, неугледен; 2. неприличен, непристоен.

uncomfortable

- [,лnkлmfъtъbl] а неудобен; to feel ~ чувствувам се неловко/неудобно.

uncommercial

- [,лnkъ'mъ:shl] а 1. нетърговски; 2. който не търси печалба; 3. който е в противоречие с търговските принципи.

uncommitted

- [,лnkъ'mitid] а свободен, независим, необвързан (за държава).

uncommon

- [,лn'komъn] а необикновен, изключителен; рядък, особен.

uncommonly

- [,лn'komъnli] adv необикновено, забележително, изключително.

uncommunicative

- [,лnkъ'mju:nikъtiv] а 1. необщителен, сдържан; 2. мълчалив.

uncompanionable

- [,лnkъm'paenjaebl] a 1. необщителен; 2. лош като компаньон.

uncomplaining

- [,лnkъm'pleini¤] а търпелив.

uncompleted

- [,лnkъm'pli:tid] а недовършен, незавършен.

uncomplicated

- [,лn'komplikeitid] a 1. некомплициран; 2. мед. протичащ без усложнения; 3. прост, опростен (за устройство и пр.).

uncomplimentary

- [,лn'komplimentъri] а пренебрежителен, презрителен, оскърбителен, обиден; отрицателен (за критика).

uncompromising

- [лn'komprъmaizi¤] а безкомпромисен; непреклонен, твърд, упорит, неотстъпчив.

unconcealed

- [лnkъn'si:ld] а нескрит, неприкрит, явен.

unconcern

- [лnkъn'sъ:n] n незаинтересованост, безразличие, равнодушие.

unconcerned

- [лnkъn'sъ:nd] а незаинтересован (in, with); равнодушен, безучастен; спокоен.

unconditional

- [лnkъn'dishъnъl] а безусловен, безпрекословен; категоричен.

unconditioned

- [лnkъn'dishъnd] a 1. безусловен; неограничен; необусловен; вроден, естествен; спонтанен, инстинктивен; ~ reflex безусловен рефлекс; 2. абсолютен.

unconformity

- [лnkъn'fo:miti] n 1. несъответствие; 2. геол. разместване на успоредни пластове.

uncongenial

- [лnkъn'dji:niъl] а 1. несходен, неподходящ, несъответствуващ; 2. неприятен, противен; не по вкуса (with, to на).

unconquerable

- [лn'ko¤kъrъbl] a 1. непобедим; 2. непреодолим; 3. непоколебим, непреклонен.

unconscientious

- [лnkonshi'enshъs] а несъзнателен; безскрупулен.

unconscionable

- [лn'konshъnъbl] а 1. безскрупулен, безсъвестен; безотговорен; 2. прекален, прекомерен.

unconscious

- [лn'konshъs] I. a 1. несъзнаващ; 2. несъзнателен, непреднамерен, неволен; 3. в безсъзнание; 4. неодушевен; II. п: the ~ псих. подсъзнание.

unconsciousness

- [лn'konshъsnis] n безсъзнание; припадък, кома.

unconsidered

- [лnkъn'sidъd] a 1. необмислен; 2. невзет под внимание, пренебрегнат; 3. незначителен.

unconstitutional

- [,лnkonsti'tju:shъnъl] а противоконституционен.

unconstrained

- [лnkъn'streind] a 1. неограничен, безпрепятствен; 2. свободен; непринуден, естествен. спонтанен.

unconstraint

- [лnkъn'streint] n свобода, непринуденост.

uncontrollable

- [лnkъn'troulъbl] а неудържим, неукротим; буен, необуздан, непокорен.

uncontrovertible

- [лnkontrъ'vъ:tibl] а неопровержим, неоспорим.

unconventional

- [лnkъn'venshъnl] а необикновен, необичаен; оригинален, нешаблонен; ~ arms/weapons стратегически/ядрени оръжия.

unconvincing

- [лnkъn'vinsi¤] а неубедителен, неправдоподобен; неприемлив.

uncooked

- [лn'kukt] а неварен, несготвен, суров.

uncool

- [лn'ku:l] a sl. 1. неуверен; 2. напрегнат; неприятен.

uncork

- [лn'ko:k] v 1. отпушвам, отварям (шише и пр.); 2. пускам, освобождавам; 3. разг. давам воля на, отприщвам (чувства и пр.).

uncorroborated

- [лnkъ'robъreitid] а непотвърден.

uncorrupted

- [лnkъ'rлptid] a 1. здрав, запазен; 2. неподкупен; непокварен.

uncountable

- [лn'kauntъbl] а неброим; неизброим, несметен.

uncounted

- [лn'kauntid] a 1. неизброен; 2. неизброим, безчислен.

uncouple

- [лn'kлpl] v 1.разделям, раздвоявам, разединявам; 2. отвързвам (куче от ремък); откачам (локомотив от влак).

uncouth

- [лn'ku:Ґ] а 1. непохватен, недодялан; груб, нешлифован; 2. неизвестен, непознат; рядък, необичаен, чудат; 3. суров, примитивен (за живот); 4. пуст, усамотен (за място).

uncover

- [лn'kлvъ] v 1. откривам, разкривам; отвивам, оголвам; 2. ост. свалям шапка (за поздрав); 3. разкривам (сърцето си и пр.); 4. оставям без закрила/незащитен.

uncreated

- [лnkri'eitid] а 1. несътворен; 2. самосъздал се, самозародил се; 3. съществуващ без начало, предвечен.

uncritical

- [лn'kritikl] а 1. безкритичен; 2. несъвместим с истинската здрава критика.

uncropped

- [лn'kropt] а 1. незасят; 2. непожънат; 3. неопасан (за трева и пр.); 4. неподстриган; неподрязан.

uncross

- [лn'kros] v разкръстосвам (ръце, крака, ножове и пр.).

uncrossed

- [лn'krost] а незачеркнат; фин. непресечен, небариран (за чек).

uncrowned

- [лn'kraund] а 1. още некоронясан (за крал и пр.); 2. прен. некоронован; 3. детрониран; прен. лишен от власт, развенчан.

unction

- ['л¤'kshъn] n 1. (намазване с) мехлем, крем и пр.; 2. църк. (помазване с) масло/миро/елей; 3. набожност, екзалтация, пресилен/престорен ентусиазъм; 4. мазност, неискреност, лицемерие, притворство; 5. ласкаещи/успокояващи думи и пр.; 6. наслада, удоволствие.

unctuous

- ['лnktjuъs] а 1. мазен, гладък, маслен; 2. тлъст (за почва); 3. прен. мазен, угодлив; неискрен, притворен.

uncultivated

- [лn'kлltiveitid] а 1. необработен; 2. неотглеждан, некултивиран (за растение и пр.); 3. занемарен, изоставен (за талант); 4. необразован, некултурен, див.

uncultured

- [лn'kлltshъd] а 1. некултурен, необразован; 2. необработен (за земя).

uncurb

- [лn'kъ:b] v отпускам юздите на (и прен.).

uncurl

- [лn'kъ:l] v 1. изправям (се) (за къдрици); 2. разсуквам (се).

uncustomed

- [лn'kлstъmd] а 1. неподлежащ на обмитяване; 2. необмитен.

uncut

- [лn'kлt] а 1. неразрязан; 2. неподстриган (за коса); 3. несъкратен (за текст, филм и пр.); 4. нешлифован (за скъпоценен камък).

undamaged

- [лn'daemidjd] а непострадал, оцелял, невредим.

undated

- [лn'deitid] а недатиран, без дата (за писмо, чек и пр.).

undaunted

- [лn'do:ntid] а безстрашен, неустрашим, смел; непоколебим.

undeceive

- [лndi'si:v] v 1. изваждам от заблуждение; 2. разбивам илюзиите на.

undecided

- [лndi'saidid] а 1. нерешен; 2. нерешителен; колеблив, променлив, неустановен (и за време); 3. неясен; който не е наясно/не е взел още решение.

undecipherable

- [лndi'saifъrъbl] а който не може да се разчете/дешифрира.

undeclared

- [лndi'klЁъd] а незаявен, пазен в тайна; необявен (за война и пр.).

undefended

- [лndi'fendid] а 1. незащищаван, незащитен; 2. неподкрепен (с аргументи и пр.); 3. юр. неоспорен (за обвинение, дело); незащищаван, без защита (за обвиняем).

undefined

- [лndi'faind] а неопределен.

undelivered

- [лndi'livъd] а недоставен.

undemocratic

- ['лn,demъ'kraetik] а недемократичен; противоречащ на демократичните принципи.

undemonstrative

- [лndi'monstrъtiv] а сдържан, резервиран.

undeniable

- [лndi'naiъbl] a 1. неоспорим, неопровержим, безспорен; несъмнен, явен; 2. безупречен; превъзходен.

undenominational

- [лndinomi'neishnl] а необвързан с никаква религиозна секта/вероизповедание, светски (за образование, учебно заведение).

under

- ['лndъ] prep 1. под, отдолу под; ~ the tree/sun под дървото/слънцето; 2. под (в подножието на - стена, укрепление и пр.); 3. при (в процеса на); he died ~ an operation той умря при операция; to confess ~ torture признавам при изтезание; 4. при, в; съгласно, в съответствие с; ~ the circumstances/conditions при тези обстоятелства/условия; ~ international law съгласно международното право; 5. при (през времето на, под управлението, властта на); England ~ the Stuarts Англия при/по времето на Стюартите; 6. под, към (дадена рубрика, класификация и пр.); (it falls) ~ (the head of) incidental expenses (това спада) към (графата) непредвидени разходи; 7. под (по-ниско, по-долу, по-малко от), books for the ~-tens книги за деца под десетгодишна възраст; to sell ~ cost продавам под костуемата цена; 8. за изразяване на различни състояния: ~ discussion разискван, обсъждан и пр.; ~ repair в ремонт; to be ~ the impression that имам впечатление/струва ми се, че; ~ wheat/rice, etc. засят с пшеница/ориз и пр. ['лndъ] adv 1. долу, надолу, отдолу; 2. по-долу по ранг и пр., в по-ниско/подчинено положение; L5 or ~ пет или по-малко от/под пет лири. ['лndъ] а 1. долен, по-нисък; ~ layers по-долни пластове; ~ jaw долна челюст; 2. нисш, подчинен; ~ servants нисша прислуга; 3. по-малък, неотговарящ на стандарта/нормата; 4. тих, приглушен (за звук). ['лndъ] pref 1. в, на, към, от по-ниска позиция/положение; 2. недостатъчно; 3. по-малък по ранг, значение и пр.

under-age

- [лndъr'eidj] а малолетен, непълнолетен.

under-part

- ['лndъpa:t] n театр. второстепенна роля.

under-the-counter

- [,лndъъ'kauntъ] а разг. 1. таен, скришен, непозволен (особ. за продажба на дефицитни стоки); 2. който може да се купи само по "втория начин" (за стока).

underact

- [лndъr'aekt] v театр. изпълнявам роля слабо/ сдържано.

underappreciated

- [лndъrъ'pri:shieitid] а недооценен.

underarm

- ['лndъra:m] n 1. = armpit; 2. подмишница. ['лndъra:m] a, adv (нанесен) изпод рамо (за удар).

underarmed

- [лndъr'a:md] а недостатъчно въоръжен.

underbid

- [лndъ'bid] v (-dd-) (underbid) 1. предлагам стоки/услуги на по-ниска цена; подбивам цена; 2. бридж правя умишлено по-нисък анонс.

underbidder

- [лndъ'bidъ] n 1. човек, предлагащ стоки/услуги на по-ниска цена; 2. човек, направил предпоследната оферта (на търг).

underbred

- [лndъ'bred] а 1. лошо възпитан, невъзпитан; просташки, вулгарен, груб; 2. от лоша порода, нечистокръвен (за куче, кон).

underbrush

- ['лndъbrлsh] n шубрак, храсталак (в гора).

undercarriage

- [лndъ'kaeridj] n шаси (на кола); колесници (на самолет).

undercharge

- [лndъ'tsha:dj] v 1. искам/вземам по-малко пари/по-ниска такса; продавам по-евтино; 2. не давам пълно натоварване/зареждане. [лndъ'tsha:dj] n 1. по-ниска цена/такса; 2. непълно натоварване.

underclassman

- [лndъ'kla:smъn] n (pl-men) ам. ученик/студент първа/втора година в средно училище/колеж.

underclothes

- [лndъ'klouz] n pl долни дрехи, бельо.

underclothing

- [лndъ'kloui¤] = underclothes.

undercoat

- [лndъ'kout] n 1. жакет, който се носи под друга дреха; 2. зоол. пухкав мъх под едрата козина/пера; 3. долен пласт/слой боя/мазилка.

undercover

- [лndъ'kлvъ] а таен (за агент, шпионин и пр.).

undercroft

- ['лndъkroft] n подземно помещение; крипта.

undercurrent

- ['лndъkлrъnt] n 1. насрещно подмолно течение; 2. скрита силна тенденция; скрито/потискано/ неизразено чувство/мнение.

undercut

- [лndъ'kлt] v (undercut) 1. подрязвам, подкопавам; 2. подбивам цена, конкурирам. [лndъ'kлt] n 1. подрязано/подкопано място; 2. филе, рибица (месо); 3. бокс, тенис удар, насочен нагоре.

underdeveloped

- [лndъdi'velъpt] а 1. недоразвит, изостанал; ~ countries развиващи се страни; 2. фот. недостатъчно проявен.

underdog

- ['лndъdog] n 1. победен състезател; 2. потискан/преследван/експлоатиран човек.

underdone

- [лndъ'dлn] а 1. леко запечен/обварен; 2. недопечен, недоварен, възсуров.

underdress

- [лndъ'dres] v 1. обличам се леко/недостатъчно; 2. обличам се неизискано/неподходящо за случая. [лndъ'dres] n дамска дреха, носена под друга/прозрачна дреха.

undereducated

- [лndъ'edjukeitid] а недостатъчно/слабо образован.

underemployed

- [лndъrim'ploid] а работещ с непълна заетост.

underemployment

- [лndъrim'ploimont] n ик. непълна заетост на работната ръка.

underestimate

- [лndъr'estimeit] v недооценявам; подценявам.

underfed

- [лndъ'fed] а недохранен.

underfelt

- ['лndъfelt] n кече/гумирана материя за под килим.

underfired

- [лndъ'faiъd] а недопечен (за глинен, пръстен съд).

underfloor

- ['лndъflo:] а подподов (за отоплителна инсталация и пр.).

underfoot

- [лudъ'fut] adv 1. под краката/стъпалата/ходилата; children always getting ~ деца, които вечно ти се пречкат из краkата; 2. прен. в подчинение.

underfur

- ['лndъfъ:] = undercoat 2.

undergarment

- [лndъ'ga:mъnt] n долна дреха; pl бельо.

undergird

- [лndъ'gъ:d] v 1. потягам, заздравявам; 2. прен. подкрепям, укрепявам, подсилвам.

undergo

- [лndъ'gou] v (underwent [лndъ'went] ; undergone [-gon]) понасям, претърпявам, преживявам, изпитвам; бивам подложен на.

undergrad

- [лndъ'graed] разг. = undergraduate.

undergraduate

- [лndъ'graedjuit] n 1. студент; 2. attr студентски.

underground

- [лndъ'graund] adv 1. под земята; 2. подмолно, тайно; to go ~ укривам се, минавам в нелегалност. ['лndъgraund] а 1. подземен; 2. подмолен, таен; ~ movement пол. нелегално движение, съпротива; 3. задкулисен; 4. експериментален, експериментиращ (за театър, киностудио, публикация и пр.). [лndъ'graund] n 1. подземна железница; 2. пол. нелегално движение, съпротива; 3. експериментаторска/експериментираща група/движение.

undergrowth

- ['лndъgrouҐ] n шубрак, гъсталак, храсталак (в гора).

underhand

- ['лndъhaend] adv 1. тайно, подмолно; задкулисно, непочтено; 2. сп. изотдолу. ['лndъhaend] а таен, потаен; коварен, лукав; непочтен, измамнически.

underhanded

- [лndъ'haendid] = underhandЄ.

underhung

- ['лndъ'hл¤] a 1. издаден напред (за долна челюст); 2. с издадена напред долна челюст.

underlain

- [] вж. underlie.

underlay

- [undъ'lei] вж. underlie. [undъ'lei] v (underlaid [лndъ'leid] ) 1. подлагам (нещo) отдолу; подпирам; повдигам; 2. геол. полягам, наклонявам се (за жила, пласт). [undъ'lei] n постилка, настилка за под дюшек/килим.

underlet

- [лndъ'let] v (underlet) 1. давам на по-нисък наем; 2. давам под наем (наета от мен земя и пр.).

underlie

- [лndъ'lai] (underlay [лndъ'lei]; underlain [лndъ'lein] ) 1. лежа/намирам се отдолу/под; 2. лежа в основата на (теория, принцип, поведение и пр.); 3. прен. подкрепям; 4. оставам скрит под.

underline

- [лndъ'lain] v подчертавам (и прен.), наблягам. ['лndъlain] n 1. черта под дума/фраза (като знак за емфаза); 2. театр. съобщение за следваща пиеса (в края на програма, афиш); 3. обяснение под илюстрация.

underlinen

- ['лndъlinin] n долни дрехи, бельо.

underling

- ['лndъli¤] n презр. зависим/дребен/ незначителен чиновник/служител и пр., подчинен.

underlip

- ['лndъlip] n долна устна.

underlying

- [лndъ'laii¤] a 1. основен, съществен; 2. подразбиращ се; скрит.

undermanned

- [,лndъ'maend] а 1. мор. с недостатъчен екипаж (за кораб); 2. с непопълнен щат, с недостатъчен персонал.

undermentioned

- [лndъ'menshъnd] а споменат по-долу (в статия, книга и пр.).

undermine

- ['лndъ'main] v 1. подкопавам, подравям, подмивам (бряг - за море и пр.); 2. прен. подкопавам, разклащам основите на; подбивам, подронвам (репутация, авторитет и пр.).

undermost

- ['лndъmoust] а разположен най-отдолу, найнисък, най-долен.

underneath

- [лndъ'ni:Ґ] adv долу, отдолу, по-долу. [лndъ'ni:Ґ] prep отдолу на, под.

underpants

- ['лndъpaents] n pl долни гащета.

underpass

- ['лndъpa:s] n 1. пресечка на пътища на различни нива; 2. път и пр., минаващ под друг път/жп линия и пр.; подлез.

underpay

- [лndъ'pei] v плащам малко/недостатъчно; заплащам ниско.

underpin

- [лndъ'pin] v (-nn-) 1. подпирам, укрепявам (стена, бряг и пр.); 2. прен. подкрепям, подсилвам, заздравявам.

underpinning

- [лndъ'pini¤] n 1. материали за укрепване/ подпиране; подпори; 2. опора, основа (и прен.); 3. обик. рl разг. крака.

underplay

- [лndъ'plei] v 1. играя умишлено с по-слаба карта, минавам ниско; 2. = underact.

underplot

- [лndъ'plot] n второстепенна интрига (в пиеса и пр.).

underpopulated

- [лndъ'populeitid] а рядко населен.

underprivileged

- [лndъ'privilidjd] а лишен от основните права/блага на цивилизованото общество; беден, обществено онеправдан.

underproduction

- [лndъprъ'dлkshъn] n недостатъчно/по-ниско от обичайното производство.

underproof

- [лndъ'pru:f] а с по-нисък от установения градус (за спирт).

underquote

- [лndъ'kwout] = underbid 1.

underrate

- [лndъ'reit] v подценявам, недооценявам.

underripe

- [лndъ'raip] а недостатъчно зрял, недоузрял.

underrun

- [лndъ'rлn] v (underran [лndъ'raen]; underrun [лndъ'rлn]) минавам/прокарвам под.

underscore

- [лndъ'sko:] = underline. [лndъ'sko:] n музика, съпровождаща действието/диалога във филм.

undersecretary

- [лndъ'sekrъtъri] n 1. помощник-секретар; 2. помощник-/заместник-министър; Parliamentary U. заместник-министър; Permanent U. несменяем помощник-министър; 3. заместник-генерален секретар (в ООН).

undersell

- [лndъ'sel] v (undersold [лndъ'sould]) продавам поевтино/на по-ниски цени от.

underservant

- [лndъ'sъ:vъnt] n по-нискостоящ слуга.

underset

- [лndъ'set] = undercurrent 1. [лndъ'set] v (underset [лndъ'set]) подпирам отдолу, закрепвам (със зидария и пр.).

undersexed

- [лndъ'sekst] a с намалена сексуалност, студен.

undershirt

- [,лndъ'shъ:t] n долна риза.

undershoot

- [лndъ'shu:t] v 1. стрелям/улучвам под целта; 2. aв. не улучвам пистата; кацвам преждевременно.

undershot

- [лndъ'shot] а 1. подливен (за воденично колело); 2. = underhung 1.

undershrub

- ['лndъshrлb] n малък нискорастящ храст.

underside

- ['лndъsaid] n долната/обратната страна/повърхност; вътрешната (обик. по-лошата) страна.

undersigned

- ['лndъsaind] a (долу)подписан.

undersized

- ['лndъsaizd] а маломерен; дребен, недорасъл, недоразвит.

underskirt

- ['лndъskъ:t] n фуста (долна дреха).

underslung

- ['лndъslл¤] а авт. закачен под двигателната ос (за шаси).

undersoil

- ['лndъsoil] n подпочва, подпочвен слой.

undersold

- [] вж. undersel 1.

understaffed

- ['лndъsta:ft] а с недостатъчен/непълен персонал.

understand

- [лndъ'staend] v (understood [лndъ'stud]) 1.разбирам; to make o.s. understood изяснявам се добре; to ~ one another разбираме се добре; наясно сме един за друг; to be understood подразбирам се (за дума, фраза и пр.); 2. чувам, научавам; подразбирам, схващам; do I/am I to ~ that трябва ли/следва ли да разбирам, че.

understandable

- [лndъ'staendъbl] а разбираем, обясним.

understanding

- [лndъ'staendi¤] a 1. отнасящ се с разбиране, отзивчив, съчувствен; 2. разумен, разбран; толерантен.

understanding

- [лndъ'staendi¤] n 1. разбиране, схващане; 2. разум; a man of ~ умен/разбран човек; 3. разбирателство, съгласие; споразумение, уговорка; on the ~ that при условие че.

understate

- [лndъ'steit] v представям в по-незначителен вид/брой; омаловажавам; намалявам, смалявам; подценявам.

understatement

- [лndъ'steitmъnt] n 1. представяне в понезначителен вид; омаловажаване; 2. умерено твърдение; сдържано изказване; to call her pretty is an ~, she is a beauty да я нарече човек хубавичка е слабо казано, тя е красавица.

understeer

- ['лndъstiъ] v завивам недостатъчно бързо/рязко (за мomopнo превозно средство).

understock

- ['лndъstok] v снабдявам/зареждам с недостатъчно инвентар/стоки/гориво и пр.

understood

- [] вж. understand.

understrapper

- [лndъ'straepъ] = underling.

understudy

- [лndъ'stлdi] n театр. дубльор. [лndъ'stлdi] v театр. изпълнявам дубльорска роля, дублирам.

undertake

- [лndъ'teik] v (undertook [лndъ'tuk] ; undertaken [лndъ'teikn] ) 1. заемам се (с), натоварвам се (с); поемам задължение да, обещавам; 2. започвам, предприемам; 3. потвърждавам, гарантирам; 4. ост. захващам спор/борба с; 5. ам. разг. занимавам се с уреждане на погребения.

undertaker

- ['лndъteikъ] n 1. предприемач: 2. собственик на погребално бюро.

undertaking

- [лndъ'teiki¤] n 1. задача, начинание, работа; 2. обещание, гаранция; 3. ['лndъteiki¤] уреждане на погребения. [лndъteiki¤] n уреждане на погребения.

undertenant

- [лndъ'tenъnt] n пренаемател.

undertone

- [лndъ'toun] n 1. изк. полутон; 2. тих глас, полуглас; in ~s, in an ~ полугласно, тихо; 3. прен. оттенък, отсенка; 4. прикрито чувство; 5. търг. скрити тенденции на пазара.

undertook

- [] вж. undertake.

undertow

- ['лndъtou] n теглене назад на вълна след разбиване в брега; подводно течение в обратна посока на вълните/вятъра.

undertrick

- ['лndъtrik] n бридж ръка/взятка, с която играещият влиза вътре.

undervaluation

- [лndъvaelju'eishъn] n подценяване, недооценяване.

undervalue

- [лndъ'vaelju:] v подценявам; недооценявам.

underwater

- [лndъ'wotъ] a подводен.

underwear

- [лndъ'wЁъ] n долни дрехи, бельо.

underweight

- ['лndъweit] а, n (с) тегло по-ниско от нормалното/средното/изискваното.

underwent

- [] вж. undergo.

underwing

- ['лndъwi¤] n нощна пеперуда с ярки петна на долните криле.

underwood

- ['лndъwud] = undergrowth.

underworld

- ['лndъwъ:ld] n 1. мит. подземното царство, адът; 2. светът на престъпността и порока, утайката на обществото.

underwrite

- [лndъ'rait] v (underwrote [лndъ'rout]; underwritten [лndъ'ritn]) 1. фин. ангажирам се да закупя всички непродадени акции (на дружество); 2. гарантирам; застраховам; 3. прен. отговарям/поръчителствувам за; 4. (особ. рр) подписвам.

underwriter

- [лndъ'raits] n 1. застрахователно дружество; застраховател; 2. поръчител, особ. при морски застраховки.

underwritten

- [] вж. underwrite.

underwrote

- [] вж. underwrite.

undeserved

- [лndi'zъ:vd] а незаслужен (за награда, наказание и пр.).

undeservedly

- [лndi'zъ:vidli] adv незаслужено.

undeserving

- [лndi'zъ:vi¤] а незаслужаващ, недостоен (of за).

undesigned

- [лndi'zaind] a 1. неумишлен, непреднамерен; 2. непредвиден.

undesignedly

- [лndi'zainidli] adv неумишлено, непреднамерено.

undesigning

- [лndi'zaini¤] а без задни/скрити/лоши мисли/ намерения; наивен, простодушен.

undesirability

- [лndizaiъrъ'biliti] n нежелателност.

undesirable

- [лndi'zaiъrъbl] I. a 1. нежелателен, нежелан; 2. неприятен; II. n нежелан/неприятен човек; pl нежелателни елементи.

undetermined

- [лndi'tъ:mind] а 1. неопределен, нерешен; 2. нерешителен, колеблив.

undeterred

- [лndi'tъ:d] а невъзпрян; необезсърчен, неразубеден.

undeveloped

- [лndi'velъpt] а 1. неразвит; 2. неразработен; незастроен; 3. фот. непроявен.

undeviating

- [лn'di:vieiti¤] а 1. неотклонен; непоколебим; праволинеен; 2. постоянен, неизменен; 3. прав, без отклонения (за път и пр.).

undid

- [] вж. undo.

undies

- ['лndiz] n pl разг. долни дрехи, бельо (особ. дамско).

undifferentiated

- [лndifъ'renshieitid] а недиференциран.

undigested

- [лndai'djestid] a 1. несмлян (и прен:); неусвоен; неасимилиран; 2. объркан, хаотичен; непоследователен.

undignified

- [лn'dignifaid] а неподходящ; прекалено свободен, непристоен; лишен от достойнство/благородство и пр.

undine

- ['лndi:n] n мит. водна фея, русалка, нимфа, ундина.

undiplomatic

- [лndiplъ'maetik] а недипломатичен; нетактичен.

undirected

- [лndai'rektid] a 1. неадресиран (за писмо); 2.ненасочен; to find o.'s way ~ сам се ориентирам/оправям.

undischarged

- ['лndis'tsha:djd] a 1. неизпълнен, несвършен (за задължение и пр.); 2. неразтоварен (за товар, стока); неизплатен (за дълг); 3. неосвободен (от отговорност и пр.); 4. неизстрелян (за куршум); неизпразнен (за оръжие).

undisciplined

- [лn'disiplind] а 1. недисциплиниран, непокорен; 2. воен. необучен, нетрениран.

undisclosed

- [лndis'klouzd] а неразкрит, (за)пазен в тайна.

undiscovered

- [лndis'kлvъd] а 1. неоткрит, неизнамерен; неизвестен; 2. неразкрит (за престъпление и пр.).

undiscriminated

- [лndis'krimineitid] а неразграничен; безразборен.

undiscriminating

- [лndis'krimineiti¤] а безразборен; безкритичен.

undisguised

- [undis'gaizd] a 1. нескрит, неприкрит, явен, открит; 2. немаскиран; незамаскиран.

undisputed

- [лndis'pju:tid] а безспорен, неоспорим, несъмнен.

undistinguished

- [лndis'ti¤wisht] а 1. незабележителен; 2. който не се различава/разграничава/отделя; 3. обикновен, посредствен.

undisturbed

- [лndis'tъ:bd] а 1. непобутнат, непокътнат; 2. спокоен, незасегнат, необезпокоен.

undivided

- [лndi'vaidid] а 1. неделен, единен, цял; ~ attention пълно внимание; ~ opinion единодушно мнение; 2. неразделен.

undivulged

- [лndi'vлldjd] а неразкрит; неиздаден, неповерен.

undo

- [лn'du:] v (undid [лn'did]; undone [лn'dлn]) 1. развалям, отменям; премахвам, унищожавам; things done cannot be undone станалото не може да се върне/поправи; 2. разкопчавам; развързвам, разхлабвам; разопаковам, отварям; 3. погубвам, опропастявам живота на.

undock

- [лn'dok] v 1. изваждам (кораб) от док; 2. косм. отделям/освобождавам модула на (многостепенен ракетен кораб).

undoer

- [лn'du:ъ] n човек, който погубва/разорява; ост. похитител, прелъстител.

undoing

- [лn'du:i¤] n 1. разваляне; 2. отменяне, премахване, поправяне; 3. погубване, опропастяване; гибел; drink will be his ~ пиянството ще го погуби; 4. разкопчаване; развързване, отваряне.

undomesticated

- [лndъ'mestikeitid] а 1. неопитомен, див (за животно); 2. непривързан към семейството, неподходящ/неподготвен за семеен живот.

undone

- [] еж. undo. [лn'dлn] а 1. разкопчан; развързан; разопакован, отворен; to come ~ разкопчавам се; разхлабвам се и пр.; 2. несвършен, недовършен; 3. погубен, изгубен, загинал.

undoubted

- [лn'dautid] а несъмнен, безспорен, сигурен.

undoubtedly

- [лn'dautidli] adv несъмнено, безспорно.

undramatic

- [лndrъ'maetik] а недраматичен; тих, спокоен, сдържан, безбурен.

undreamed

- [лn'dri:md] а обик. с of невиждан, несънуван (дори); неочакван, невъобразим.

undreamt

- [лn'dremt] а обик. с of невиждан, несънуван (дори); неочакван, невъобразим.

undress

- [лn'dres] v (раз)събличам (се); разкривам, оголвам. [лn'dres] n неофициално/обикновено/домашно облекло; халат, неглиже; воен. всекидневна/непарадна униформа.

undressed

- [лn'drest] а 1. необлечен, (раз)съблечен; 2. непревързан (за рана); 3. необработен (за кожа и пр.); 4. негарниран, неподправен (за салата, дивеч и пр.); 5. несресан; нефризиран (за коса); неодялан (за камък), неподреден (за витрина и пр.).

undrinkable

- [лn'drinkъbl] а който не може да се пие.

undue

- [лn'dju:] а 1. прекален, прекомерен; несъразмерен; неподхождащ; 2. неподходящ, непристоен, нереден; 3. неоправдан; 4. незаконен; use of ~ authority юр. злоупотреба с власт; ~ influence морална принуда, заплаха, натиск; 5. непросрочен (за полица и пр.).

undulant

- ['лndjulъnt] а вълнообразен, вълнист; ~ fever мед. бруцелоза.

undulate

- ['лndjuleit] v 1. вълнувам (се) (за водна маса, нивя и пр.); 2. люлея се, полюлявам се; полюшквам се вълнообразно. ['лndjuleit] а 1. вълнист; 2. вълнообразно нарязан/нагънат.

undulating

- ['лndjuleiti¤] а 1. вълнист, вълнообразен; разлюлян; 2. леко хълмист, приличен на/простиращ се като разлюлени вълни.

undulation

- [лndju'leishn] n 1. вълнообразно движение, вълнение, полюляване; 2. вълнообразни очертания, падина, издутина (на терен); 3. физ. трептения, вибрации, вълнообразно движение.

undulatory

- ['лndjulъtъri] а 1. на/от вълните; ~ theory of light, etc. теория за светлинните и пр. вълни; 2. вълнист, вълнообразен (за движение, повърхност).

unduly

- [лn'djuli] adv 1. прекалено, прекомерно; 2. нередно, незаконно; 3. несправедливо, неоправдано.

undutiful

- [лn'djuitiful] а непослушен, непокорен; неизпълняващ дълга си.

undying

- [лn'daii¤] а 1. неумиращ, безсмъртен; 2. непрекъсващ, непресекващ, вечен; нестихващ, неугасващ, постоянен (за интерес и пр.).

unearned

- [лn'ъ:nd] а 1. неприпечелен, нетрудов, неотработен; ~ income доход от ренти/капиталовложения и пр.; 2. незаслужен (за похвала, награда и пр.).

unearth

- [лn'ъ:Ґ] v 1. изравям, изривам, изкопавам; 2. разг. откривам, намирам след дълго търсене; 3. лов. изкарвам (животно) от дупката му.

unearthly

- [лn'ъ:Ґli] а 1. неземен; таинствен; свръхестествен; 2. страхотен; призрачен; нечовешки; ~ pallor мъртвешка бледност; at an ~ hour/time разг. в съвсем ранен/неудобен час, по никое време.

unease

- [лn'i:z] = uneasiness.

uneasiness

- [лn'i:zinis] n 1. неудобство, неловкост; 2. смущение, стеснение; 3. безпокойство, тревога, вълнение, опасение.

uneasy

- [лn'i:zi] а 1. неловък, стеснителен (за маниер, държание); неудобен, неловък (за положение), to feel ~ неудобно/неловко ми е; 2. смутен, стеснен, притеснен; 3. неспокоен, тревожен, развълнуван; to be ~ about тревожа се/бепокоя се за; it makes me ~ тревожи ме, безпокои ме; 4. несигурен, нестабилен.

uneatable

- [лn'i:tъbl] а който не може (вече) да се яде, негоден за ядене.

uneaten

- [лn'i:tn] а неизяден, недокоснат (за храна, ядене).

uneconomic

- [лnikъ'nomik] а 1. неикономичен; 2. неикономически; несъобразен с принципите на икономиката; 3. разточителен.

uneconomical

- [лnikъ'nomikl] а 1. неикономичен; 2. неикономически; несъобразен с принципите на икономиката; 3. разточителен.

unedifying

- [лn'edifaii¤] а 1.недаващ познания; 2. увреждащ морално; принизяващ; вулгарен; безнравствен, безобразен.

unedited

- [лn'editid] а 1. неиздаден, още непубликуван (за труд и пр.); 2. нередактиран.

uneducated

- [лn'edjukeitid] а необразован, неграмотен, неук.

unemotional

- [лni'moushъnъl] а 1. сдържан, хладен, спокоен, неемоционален;2. интелектуален.

unemployable

- [лnim'ploiъbl] a 1. негоден/неподходящ за (платена) работа поради възраст и пр.; 2. негоден за употреба.

unemployed

- [лnim'ploid] I. a 1. незает, неангажиран, свободен; 2. неизползуван; 3. безработен; II. п: the ~ рl безработните.

unemployment

- [лnim'ploimъnt] n безработица; ~ benefit/pay парична помощ на безработен от фонд обществено осигуряване и пр.

unencumbered

- [лnin'kлmbъd] а 1. необременен (by, with); 2. незаложен; неипотекиран.

unending

- [лn'endi¤] а непрестанен, безкраен, нескончаем.

unendurable

- [лnin'djuъrъbl] а нетърпим, непоносим.

unenlightened

- [лnin'laitъnd] а 1. непросветен, необразован, невеж; 2.неосведомен; 3. предубеден; 4. суеверен.

unenlivened

- [лnin'laivъnd] а еднообразен; неукрасен; неоживен.

unenterprising

- [лn'entъpraizi¤] а непредприемчив, безинициативен.

unenviable

- [лn'enviъbl] а незавиден.

unequal

- [лn'i:kwъl] a 1. неравен, нееднакъв, различен (no големина, качество и пр.); 2. неравен, неправилен (за пулс и пр.); 3. неподходящ, негоден; to be/to feel ~ to a task не съм/не се чувствувам годен за дадена задача.

unequalled

- [лn'i:kwъld] а ненадминат, нямащ равен на себе си.

unequivocal

- [лni'kwivъkl] а недвусмислен; прост и ясен.

unerring

- [лn'e:ri¤] а точен, безпогрешен, непогрешим (за удар и пр.).

unessential

- [лni'senshl] а несъществен, не от първостепенна важност.

uneven

- [лn'i:vn] а 1. неравен, грапав (и прен.); нееднакъв; 2. непостоянен, неравномерен, променлив (за темперамент и пр.); 3. нечетен, тек (за число).

uneventful

- [лni'ventful] а тих, спокоен, безбурен, безметежен, без особени събития.

unexampled

- [лnig'za:mpld] а безпримерен; изключителен; който няма прецедент, безпрецедентен.

unexceptionable

- [лnik'sepshъnъbl] а безупречен, безукоризнен; отличен, безукорен, съвършен, възхитителен.

unexceptional

- [лnik'sepъnъl] а незабележителен, обикновен.

unexceptionally

- [лnik'sepshъnъli] adv без изключение, при всеки случай.

unexpected

- [лnik'spektid] а неочакван, непредвиден, внезапен.

unexpired

- [лnik'spaiъd] а неизтекъл (за срок и пр.).

unexplored

- [лnik'splo:d] а неизследван, неизучен, непроучен.

unexpurgated

- [лn'ekspъ:geitid] а нецензуриран; издаден без съкращения (за книга, статия и пр.).

unfading

- [лn'feidi¤] а 1. който не избелява/не се губи/не заглъхва; 2. неувяхващ, вечен.

unfailing

- [лn'feili¤] а 1. неизчерпаем, ненамаляващ, постоянен; 2. неизменен; верен; сигурен.

unfair

- [лn'fЁъ] а 1. несправедлив, пристрастен; 2. нечестен, нелоялен; неправилен.

unfaithful

- [лn'feiҐful] а 1. неверен (и за съпруг и пр.); нелоялен; 2. неточен, недостоверен (за превод и пр.).

unfaithfulness

- [лn'feiҐfulnis] n 1. невярност, нелоялност; изневяра; 2. неточност, недостоверност (на превод и пр.).

unfaltering

- [лn'fo:ltъri¤] а сигурен, уверен; твърд, решителен, непоколебим.

unfamiliar

- [лnfъ'miliъ] а 1. непознат, неизвестен, чужд; 2. незапознат, неопитен (with с, в).

unfashionable

- [лn'faeshъnъbl] а немоден; не по/изостанал от модата; неизискан; неблагосклонно приеман (от обществото).

unfashioned

- [лn'faeshъnd] а неоформен, нефасониран.

unfasten

- [лn'fa:sъn] v развързвам, разхлабвам, откачам, отвързвам, откопчавам; отпускам; освобождавам.

unfathered

- [лn'fa:ъd] а 1. без баща, незаконороден; непризнат от баща си; 2. анонимен; 3. неавтентичен, от неизвестен източник.

unfathomable

- [лn'faeъmъbl] а 1. неизмерим, необхватен, безкраен, бездънен; 2. необясним, неразгадаем; 3. непроницаем.

unfathomed

- [лn'faeъmd] а 1. неразгадан; непроучен; неразбран; 2. неизмерен.

unfavourable

- [лn'feivъrъbl] а 1. неблагоприятен; насрещен, противен (за вятър); 2. неблагосклонен, отрицателен, неодобрителен.

unfeasible

- [лn'fi:zъbl] а неприложим; неприемлив; невъзможен.

unfed

- ['лn'fed] а нехранен; ненахранен, гладен.

unfeeling

- [лn'fi:li¤] а безчувствен, коравосърдечен, студен, жесток.

unfeigned

- [лn'feind] а непресторен, истински, искрен.

unfeignedly

- [лn'feindli] adv искрено, непресторено.

unfeminine

- [лn'feminin] а неподхождащ/неподобаващ на жена.

unfetter

- [лn'fetъ] v освобождавам от окови (и прен.).

unfilial

- [лn'filiъl] а несиновен, непочтителен; непокорен.

unfinished

- [лn'finisht] а 1. недовършен, незавършен, недоизкусурен; 2. недообработен; недодялан, груб.

unfit

- [лn'fit] I. а негоден, неспособен, неподходящ (for); ~ for food/table, ~ to eat негоден за ядене; to be ~ не съм добре, неразположен съм; II. п the ~ разг. тези, които за нищо не ги бива, негодните. [лn'fit] v правя негоден/неспособен.

unfitted

- [лn'fitid] а 1. неснабден, несъоръжен; 2. неприспособен.

unfitting

- [лn'fiti¤] а неподходящ; неподхождащ.

unfix

- [лn'fiks] v 1. отделям (се), откачам (се); 2. размествам, разбърквам.

unflagging

- [лn'flaegi¤] а неуморен; неотклонен, непоколебим; неотслабващ, ненамаляващ.

unflappable

- [лn'flaepъbl] а разг. спокоен, невъзмутим, незагубващ самообладание; самоуверен.

unflattering

- [лn'flaetъri¤] а неласкателен; неблагоприятен; суров.

unfledged

- [лn'fledjd] а неоперен, гол (за птица); прен. млад, недозрял, неопитен.

unflinching

- [лn'flintshi¤] а безстрашен, решителен; твърд, непоколебим.

unfold

- [лn'fould] v 1. развивам, разгъвам; 2. разтварям (се) (за цвят, листо); 3. разкривам, откривам (плановете, мислите си и пр.).

unforced

- [лn'fo:st] а доброволен; свободен; спонтанен.

unforeseen

- [лnfo'si:n] а непредвиден, неочакван.

unforgettable

- [лnfъ'getъbl] а незабравим.

unforgivable

- [лnfъ'givъbl] а непростим, непростителен.

unforgiving

- [лnfъ'givi¤] a непрощаващ лесно, злопаметен; непримирим; коравосърдечен.

unformed

- [лn'fo:md] а неоформен; нешколуван; неформиран; недоразвит; неясен, смътен.

unfortunate

- [лn'fo:tshъnit] а 1. нещастен, злочест; it is ~ that жалко, че; how ~ ! колко жалко! it is my ~ duty to мой скръбен дълг e да; 2. несполучлив, злополучен; неуместен. [лn'fo:tshъnit] n нещастник; бездомник; евф. проститутка.

unfortunately

- [лn'fo:tshъnitli] adv за нещастие/жалост/зла чест; за съжаление.

unfounded

- [лn'foundid] а неоснователен, неоправдан, празен; необоснован.

unfreeze

- [лn'fri:z] v (unfroze [лn'frouz]; unfrozen [лn'frouzn] ) размразявам (се), топя (се) (и прен).

unfrequented

- [лnfri'kwentid] а рядко посещаван, усамотен, пуст; рядко използван (за път и пр.).

unfriended

- [лn'frendid] а без приятели/другари, самотен.

unfriendliness

- [лn'frendlinis] n недружелюбно отношение, неприязненост, студенина, враждебност.

unfriendly

- [лn'frendli] а недружелюбен, враждебен, студен; неблагосклонен.

unfrock

- [лn'frok] v лишавам от свещенически сан.

unfroze

- [] вж. unfreeze.

unfrozen

- [] вж. unfreeze.

unfruitful

- [лn'fru:tful] a 1. неплодороден, неплодоносен; 2. неплодотворен, безрезултатен, безплоден, напразен.

unfulfilled

- [лnful'fild] а неизпълнен, неосыцествен.

unfurl

- [лn'fъ:l] v разгъвам (се), развивам (се), разпъвам (се) (за знаме, корабно платно и пр.); разпростирам (се).

unfurnished

- [лn'fъ:nisht] а немебелиран, без мебелировка.

ungainly

- [лn'geinli] а 1. тромав, непохватен; 2. неизящен, неграциозен; некрасив, грозен.

ungear

- [лn'giъ] v 1. тех. изключвам; 2. ам. разпрягам (кон).

ungenerous

- [лn'djenъrъs] а 1. свидлив, стиснат; невеликодушен; 2. неплодороден, беден (за почва).

ungentlemanlike

- [лn'djentimъnlaik] а неджентълменски, невъзпитан, просташки.

unget-at-able

- [лnget'aetъbl] а разг. 1. мъчно достижим; 2. недостъпен; отдалечен.

ungird

- [лn'gъ:d] v развивам, разпасвам; разхлабвам, разпускам.

ungloved

- [лn'glлvd] а гол, без ръкавица (за ръка).

unglued

- [лn'glu:d] а 1. отлепен; 2. разтревожен; объркан, разстроен.

ungodly

- [лn'godli] а 1. неблагочестив, безбожен, грешен; 2. разг. възмутителен, нечуван.

ungovernable

- [лn'gлvъnъbl] а буен, необуздан; невъздържан, разпуснат.

ungracious

- [лn'greishъs] а 1. нелюбезен, неучтив, груб; 2. неприветлив, непривлекателен, неприятен, противен.

ungrammatical

- [лngrъ'maetikl] a гpaмaтичecки нenpaвилeн; нарушаващ граматичните правила.

ungrateful

- [лn'greitful] а 1. неблагодарен (и за работа); непризнателен; 2. неприятен, противен.

ungrounded

- [лn'graundid] а 1. неоснователен, неоправдан, безпричинен; 2. невеж, незапознат (in в, с).

ungrudging

- [лn'grлdji¤] а даващ с готовност, щедър; обилен.

ungual

- ['л¤gwъl] а с/на/като нокти/копита.

unguarded

- [лn'ga:did] a 1. непредпазлив, необмислен, индискретен; in an ~ moment в момент на непредпазливост, без да се усетя; 2. незащитен, уязвим; без предпазител (за механизъм).

unguent

- ['л¤gwent] n мас, мазило, крем, мехлем; тех. смазка.

ungulate

- ['л¤gjulit] I. а копитен; II. п копитно животно.

unhallowed

- [лn'haeloud] a 1. неосветен; 2. нечестив, грешен.

unhampered

- [лn'haempъd] а неспъван, свободен, невъзпрепятствуван.

unhand

- [лn'haend] v свалям ръцете си от, пускам, освобождавам.

unhandy

- [лn'haendi] а 1. който не е наблизо/подръка; 2. неудобен за боравене; 3. тромав, непохватен, несръчен.

unhappiness

- [лn'haepinis] n нeщacтиe, злочестина; несполука.

unhappy

- [лn'haepi] а 1. нещастен, злочест; 2. несполучлив, злополучен, неподходящ; нетактичен; неудачен; to be ~ in o.'s choice of words не умея да си подбирам думите; to be/feel ~ about s.th. недоволен съм от нещо.

unharmed

- [лn'ha:md] а невредим, здрав и читав.

unharness

- [лn'ha:nis] v разпрягам (кон и пр.).

unhealthy

- [лn'helҐi] а 1. болен, болнав, нездрав (и прен.); 2.нездравословен, нехигиеничен, вреден; 3. sl. опасен за живота.

unheard

- [лn'hъ:d] а нечут; неизслушан; ~-of 1) нечуван, небивал; 2) безпрецедентен; 3) странен, необикновен.

unheeded

- [лn'hi:did] а оставен без внимание, пренебрегнат, незабелязан.

unhelpful

- [лn'helpful] а 1. неотзивчив; неуслужлив; 2. безполезен.

unheralded

- [лn'herъldid] а невъзвестен.

unhesitating

- [лn'heziteiti¤] а решителен, готов.

unhesitatingly

- [лn'heziteiti¤li] adv решително, без колебание.

unhinge

- [лn'hindj] v 1. откачам, свалям (врата и пр. от пантите); 2. обърквам, разстройвам, изваждам от (душевно) равновесие.

unhistorical

- [лnhi'storikl] а исторически неверен; легендарен.

unhitch

- [лn'hitsh] v откачам, откопчавам; освобождавам.

unholy

- [лn'houli] а 1. неосветен; 2. нечист, нечестив, сатанински; 3. безбожен, безверен; 4. разг. ужасен, отвратителен; прекален.

unhook

- [лn'huk] v откачам; откопчавам; разкопчавам.

unhoped-for

- [лn'houptfo:] a неочакван, ненадеен.

unhorse

- [лn'ho:s] v 1. хвърлям ездача си (за кон); 2. прен. свалям, измествам.

unhoused

- [лn'hauzd] а бездомен, прокуден, лишен от подслон.

unhuman

- [лn'hju:mъn] а 1. нечовешки; 2. свръхчовешки; 3. не от човешки род.

unhurt

- [лn'hъ:t] а невредим, здрав и читав.

uniat

- ['ju:niъt] n църк. ист. 1. уния; 2. attr униатски.

uniate

- ['ju:niit] n църк. ист. 1. уния; 2. attr униатски.

uniaxial

- [ju:ni'aeksiъl] а с една ос, едноосов.

unicameral

- ['ju:ni'kaemъrъl] а пол. само с една камера, еднокамерен.

unicellural

- ['ju:ni'seljurъl] а едноклетъчен.

unicorn

- ['ju:niko:n] n мит., хер. единорог, инорог.

unicycle

- ['ju:nisaikl] n акробатически велосипед с едно колело.

unidea'd

- [лnai'diъd] и лишен от въображение, без идеи.

unideaed

- [лnai'diъd] и лишен от въображение, без идеи.

unidentified

- [лnai'dentifaid] а без установена самоличност; неизвестен, неопределен.

unidimensional

- ['ju:nidai'menshъnъl] а само с едно измерение.

unidirectional

- [ju:nidai'rekshъnъl] и еднопосочен; ел. постоянен (за ток).

unification

- [ju:nifi'keishn] n 1. обединяване; 2. уеднаквяване.

uniform

- ['ju:nifo:m] a 1. еднакъв, един и същ; еднообразен; униформен; 2. постоянен, непроменлив; неизменен; 3. еднороден. ['ju:nifo:m] n униформено облекло; форма; in full/dress ~ в пълна/парадна униформа; out of ~ без униформа, цивилен. ['ju:nifo:m] v 1. обличам в униформа; 2. уеднаквявам.

uniformity

- [ju:ni'fo:miti] n 1. еднаквост, еднообразие; 2. неизменност, неизменяемост; 3. еднородност; единство (на стил и пр.); 4. неизменно придържане към образец/принцип и пр.

uniformly

- [ju:ni'fo:mli] adv еднакво, неизменно, постоянно, винаги.

unify

- ['ju:nifai] v 1. обединявам; 2. уеднаквявам.

unilateral

- [juini'laetъrъl] a 1. едностранен; 2. разположен само от едната страна.

unilaterally

- [ju:ni'laetъrъli] adv едностранно.

unilingual

- [ju:ni'li¤guъl] а едноезичен.

unillustrated

- [лn'ilъstreitid] a 1. неилюстрован; 2. неилюстриран, без примери.

unimaginable

- [лni'maedjinъbl] а невъобразим, невъображаем.

unimaginative

- [,лni'maedjinъtiv] а без/лишен от въображение; със слабо въображение; прозаичен.

unimpaired

- [,лnim'pЁъd] а невредим, ненакърнен; ненамален; неотслабващ; изцяло запазен (за ум и пр.).

unimpassioned

- [лnim'paeshъnd] а спокоен, отмерен; безстрастен, хладен.

unimpeachable

- [лnim'pi:tshъbl] а 1. безупречен, безукоризнен; 2. несъмнен; 3. стоящ извън всякакво съмнение/подозрение.

unimpeded

- [лnim'pi:did] а безпрепятствен, неспъван, невъзпиран.

unimportant

- [лnim'po:tъnt] а незначителен, неважен, маловажен, дребен.

unimpressed

- [лnim'prest] а безучастен, безразличен; неубеден; I was ~ by the speech речта не ми направи впечатление.

unimpressive

- [лnim'presiv] а който не прави впечатление/не вълнува.

unimproved

- [лnim'pru:vd] а 1. неподобрен; 2. неоползотворен; 3. неусвоен (за земя).

uninflected

- [лnin'flektid] а грам. без флексия.

uninformed

- [лnin'fo:md] а 1. неосведомен; 2. несведущ, неук.

uninhabitable

- [лnim'haebitъbl] а необитаем.

uninhabited

- [лnin'haebitid] а необитаван.

uninhibited

- [лnin'hibitid] a 1. непотиснат; 2. без морални и пр. задръжки.

uninitiated

- [лni'nishieitid] а непосветен, невъведен, незапознат.

uninjured

- [лn'indjъd] а непострадал, ненаранен, невредим.

uninspired

- [лnin'spaiъd] а сух, скучен, монотонен.

uninsured

- [лnin'shuъd] а незастрахован.

unintelligent

- [лnin'telidjъnt] а неинтелигентен, глупав.

unintelligible

- [лnin'telidjibl] а неразбираем, неразбран.

unintentional

- [лnin'tenshъnъl] а неумишлен, неволен.

uninterested

- [лn'intristid] a 1. непроявяващ интерес, безразличен, отегчен; 2. незаинтересован.

uninteresting

- [лn'intresti¤] а безинтересен, неинтересен, скучен.

uninterrupted

- [лnintъ'rлptid] а непрекъснат, постоянен.

uninucleate

- [juni'nju:kliit] а едноядрен.

uninventive

- [лnin'ventiv] а неизобретателен, ненаходчив.

uninvited

- [лnin'vaitid] a неканен.

uninviting

- [лnin'vaiti¤] а непривлекателен, отблъскващ; несъблазнителен.

union

- ['ju:niъn] n 1. съюз, съчетание; обединение (на държави - напр. Съветският съюз, Обединеното кралство, Съединените щати и др.); 2. ист. the U. унията на Англия с Шотландия/на Великобритания с Ирландия; 3. женитба, брак; 4. единство, съгласие, хармония; 5. професионален съюз, трейдюнион; 6. обединение на няколко енории за подпомагане на бедните; приют за бедни; 7. университетски клуб за дебати; 8. U. Jack/flag националното знаме на Обединеното кралство; 9. тех. сглобка, връзка, муфа, съединение; 10. текст. смесена материя (памук и лeн и пр.).

union suit

- ['ju:niъn'sju:t] n ам. гащиризон, ризогащи.

unionist

- ['ju:niъnist] n 1. член на профсъюз; 2. поддръжник на трейдюнионизма; 3. противник на даване на самоуправление на Сев. Ирландия и други територии на Великобритания; 4. ам. поддръжник на федералния съюз на щатите, особ. в периода на гражданската война.

uniparous

- [ju:'nipъrъs] а биол. раждащ само по едно; бот. с едно главно стебло.

unique

- [ju:'ni:k] I. а единствен по рода си, неповторим, уникален; разг. забележителен, изключителен, необикновен; II. п нещо единствено по рода си.

unisex

- ['ju:niseks] а който може да се носи и от двата пола (за дреха). ['ju:niseks] n тенденция за уеднаквяване на облеклото/прическите и пр. за двата пола.

unisexual

- [ju:ni'sekshuъl] а бот., зоол. еднополов.

unison

- ['ju:nisъn] n 1. муз. съзвучие, унисон; 2. съгласие, хармония.

unit

- ['ju:nit] n 1. единица, цяло; 2. единица мярка; 3. воен. поделение, част; 4. тех. елемент, секция; агрегат; участък; възел.

unitarian

- [ju:ni'tЁъriъn] n, а (човек) който отрича светата троица/(който е) привърженик на свободата в религията, унитарист.

unitary

- ['ju:nitari] а неделим, цял, единен.

unite

- [ju:'nait] v 1. съединявам (се); свързвам (се) в брак; 2. обединявам (се), сплотявам (се); 3. присъединявам (се); 4. съчетавам (качества и пр.).

united

- [ju:'naitid] а съединен, обединен; единен; съвместен, задружен; the U. Kingdom Обединеното кралство, Великобритания и Сев. Ирландия; the U. States (of лmerica) Съединените (американски) щати; the U. Nations Обществото на обединените нации.

unitive

- ['ju:nitiv] а обединителен, обединяващ; обединен.

unity

- ['ju:niti] n 1. единство; the (dramatic) unities лит. трите единства; 2. съгласие, единение; хармония, дружба, разбирателство; 3. мат. единица; 4. юр. съвместно владение/собственост.

univalent

- [ju:'nivъlъnt] а хим. едновалентен.

univalve

- ['ju:nivaelv] n, а зоол. (мекотело) с една черупка.

universal

- [ju:ni'vъ:sl] а 1. световен, всемирен; универсален; 2. всеобщ, всеобхватен; пълен, цялостен; 3. широко разпространен, общоприет. [ju:ni'vъ:sl] n 1. лог. общо изказване; 2. фил. обща идея; общ термин.

universalism

- [ju:ni'vъ:sъlizm] n вяра в спасението на човечеството.

universalize

- [ju:ni'vъ:sъlaiz] v считам за/правя универсален.

university

- [ju:ni'vъ:siti] n 1. университет; 2. attr университетски.

univocal

- [ju:ni'voukl] a, n (дума) само с едно значение.

unjaundiced

- [лn'djo:ndist] а непредубеден, обективен.

unjust

- ['лn'djлst] а несправедлив.

unjustifiable

- [лn'djлstifaiъbl] а неоправдан, неоправдателен.

unkempt

- [лn'kempt] a 1. рошав, несресан; 2. развлечен, размъкнат, неспретнат; разхвърлян; занемарен; 3. неподреден (за градина).

unkennel

- [лn'kenl] v (-ll) 1.пущам (куче) от колибата му; 2. прен. разкривам, изяснявам, изваждам наяве.

unkind

- [лn'kaind] а нелюбезен, невнимателен; груб, жесток.

unkindness

- [лn'kaindnis] n нелюбезност; грубост, жестокост.

unkink

- [лn'ki¤k] v 1. оправям, изправям; 2. прен. отпускам се, успокоявам се.

unknot

- [лn'not] v (-tt-) развързвам, разхлабвам, отслабям.

unknowable

- [лn'nouъbl] фил. I. а непознаваем; II. п: the U. непознаваемото.

unknowing

- [лn'noui¤] а незнаещ; несъзнаващ.

unknowingly

- [лn'noui¤li] adv неволно, несъзнателно, несъзнавайки.

unknown

- [лn'noun] I. а 1. непознат, неизвестен (to); the ~ soldier/warrior незнайният войн; ~ quantity 1) мат. неизвестна величина; 2) прен. несигурен елемент, загадъчна/неясна личност; II. п неизвестно (и мат.); the ~ неизвестното, неизвестността; one of the many ~s едно от многото неизвестни.

unlade

- [лn'leid] v (unladed [лn'leidid], unladed [лn'leidn], unladen [лn'leidleidn]) разтоварвам; освобождавам от (товар и пр.).

unladylike

- [лn'leidilaik] а неподобаващ на възпитана жена; неженствен; неприличен, просташки.

unlash

- [лn'laesh] v развързвам, разхлабвам.

unlatch

- [лn'laetsh] v вдигам резето, отключвам (врата).

unlawful

- [лn'lo:ful] а незаконен, противозаконен; непозволен.

unlay

- [лn'lei] v мор. разкатавам, размотавам, разсуквам (въже).

unlearn

- [лn'lъ:n] v (unlearned,unlearnt) 1.забравям;2.отучвам се, освобождавам се от (навик, идея и пр.).

unlearned

- [лn'lъ:nid] а необучен, необразован; неук, невеж. [лn'lъ:nd] а незаучен, неусвоен.

unlearnt

- [лn'lъ:nt] а незаучен, неусвоен.

unleash

- [лn'li:sh] v 1. пускам, отпускам, развързвам; 2. прен. давам воля на, отприщвам; разгръщам; to ~ war подпалвам война.

unleavened

- [лn'levnd] а 1. замесен без квас (за хляб); 2. прен. еднообразен; неоживен; несмекчен.

unless

- [лn'les] cj ако не, освен ако; освен когато.

unlettered

- [лn'letъd] а неграмотен, необразован, невеж; неначетен.

unlicked

- [лn'likt] а 1. необлизан; 2. неоформен; недодялан, груб.

unlike

- [лn'laik] а различен от, неприличащ на; ~ signs мат. противоположни/обратни знаци; ~ charges ел. разнозначни заряди. [лn'laik] prep не като, противно/обратно на, за разлика от; how ~ him to do such a thing колко нехарактерно за него да постъпи така, да не очакваш просто такова нещо от него.

unlikelihood

- [лn'laiklihud] n 1. малка вероятност/възможност; 2. невероятност; неправдоподобност.

unlikeliness

- [лn'laiklinis] n 1. малка вероятност/възможност; 2. невероятност; неправдоподобност.

unlikely

- [лn'laikli] a 1. невероятен, малко вероятен, неправдоподобен; not ~ доста вероятен; he is ~ to come той едва ли ще дойде; 2. от когото едва ли може да се очаква нещо; необещаващ; непривлекателен, неприятен; he is the most ~ man to say such a thing от него най-малко може да се очаква да каже такова нещо; an ~ adventure необещаваща успех авантюра.

unlimited

- [лn'limitid] а неограничен; безграничен, безкраен; в неограничен брой/количество; без ограничение; he has an ~ capacity for drink той може да пие неограничено/до безкрайност.

unlined

- [лn'laind] a 1. без подплата; 2. със свалена подплата.

unlisted

- [лn'listid] а невписан/невключен в списък/указател/справочник и пр.

unlit

- [лn'lit] а незапален; неосветен, тъмен.

unlive

- [лn'liv] v променям, зачерквам, изличавам (миналото, преживяното).

unload

- [лn'loud] v 1. разтоварвам (се); изсипвам (товар и пр.); 2. изпразвам (оръжие); ав. воен. хвърлям си/пускам си бомбите; 3. отървавам се от, пробутвам, хързулвам; продавам (акциите си); 4. давам воля на, изливам (чувства); разкривам (сърцето си); изказвам мъката си, облекчавам (душата си); 5. карти чистя, хвърлям ненужни карти.

unlock

- [лn'lok] v отключвам; прен. разкривам, откривам (чувства и пр.).

unlooked-for

- [лn'luktfo:] а неочакван, ненадеен; непредвиден, изненадващ.

unloose

- [лn'lu:s] v отпущам, разхлабвам; освобождавам; to ~ o.'s tongue разприказвам се, раздрънквам се.

unloosen

- [лn'lu:sn] v отпущам, разхлабвам; освобождавам; to ~ o.'s tongue разприказвам се, раздрънквам се.

unlovable

- [лn'lлvъbl] а необичлив; несимпатичен, отблъскващ.

unlove

- [лn'lлv] v разлюбвам.

unloving

- [лn'lлvi¤] а нелюбещ, хладен, студен. unlucky [лn'lлki] а 1. нещастен, без късмет; to be ~ нямам късмет, не ми върви; 2. безуспешен, неуместен, злополучен; 3. злощастен, носещ нещастие.

unmade

- [] вж. unmake. [лn'meid] а (още) ненаправен, неприготвен; несътворен.

unmaidenly

- [лn'meidъnli] а неподобаващ на девойка, нескромен.

unmake

- [лn'meik] v (unmade [лn'meid] ) 1. развалям нещо направено; 2. унищожавам, ликвидирам (и прен:); 3. снемам/свалям от длъжност; погубвам: 4. анулирам, отменям.

unman

- [лn'maen] v (-nn-) 1. лишавам от мъжество/смелост/решителност; обезкуражавам; деморализирам; трогвам до сълзи; 2. кастрирам; 3. оставям (кораб и пр.) без екипаж.

unmanageable

- [лn'maenidjъbl] а 1. трудно поддаващ се на контрол/обработка и пр.; труден мъчен, неудържим (за положение); 2. своеволен, непослушен, вироглав (за дете).

unmanly

- [лn'maenli] и 1. недостоен за мъж; немъжествен; страхлив; 2. слаб, мекушав.

unmanned

- [лn'maend] а ав., косм. безпилотен, без екипаж; с далечно/автоматично управление.

unmannered

- [лn'maenъd] a невъзпитан, неучтив, с лоши обноски.

unmannerly

- [лn'maenъli] a невъзпитан, неучтив, с лоши обноски.

unmarked

- [лn'ma:kt] а 1. без белези/петна; небелязан; неотбелязан: 2. некоригиран (от учител); 3. незабелязан.

unmarketable

- [лn'ma:kitъbl] a нeгoдeн за пазара/за продан; който трудно може да се продаде/пласира.

unmarriageable

- [лn'maeridjъbl] a 1. твърде млад и пр., за да се жени; 2. който мъчно може да се ожени, не за женене.

unmarried

- [лn'maerid] а неженен, неоженен; неомъжена.

unmask

- [лn'ma:sk] v свалям маската на; свалям си маската; прен. разобличавам (се), показвам (се) в истинския (си) образ.

unmatchable

- [лn'maetaeshъbl] а недостижим; несравним.

unmatched

- [лn'maetsht] а 1. нямащ равен на себе си, ненадминат, безподобен; 2. без еш; несешен; разнороден, смесен (за гарнитура, сервиз и пр.).

unmeaning

- [лn'mi:ni¤] а 1. безсмислен, безсъдържателен; без значение; 2. безизразен.

unmeant

- [лn'ment] а неволен, непреднамерен, неумишлен.

unmeasured

- [лn'mejъd] а 1. неизмерим, безмерен; несметен; безкраен, безграничен; 2. неизмерен, неопределен; проз. немерен; 3. невъздържан.

unmeet

- [лn'mi:t] а ост. неподобаващ, неподходящ; несъответствуващ.

unmentionable

- [лn'menshъnъbl] I. а ужасен, неприличен; крайно неприятен; който не може/не бива да се споменава; II. п рl ост., шег. панталони; бельо.

unmerciful

- [лn'mъ:siful] а 1. безмилостен, жесток; 2. прекален, краен.

unmerited

- [лn'meritid] а незаслужен.

unmindful

- [лn'maindful] а нехаен, нехаещ, небрежен, невнимателен (of); лесно забравящ; разсеян.

unmistakable

- [лnmis'teikъbl] а 1. несъмнен, непогрешим; ясно забележим; очевиден, ясен; явен.

unmitigated

- [лn'mitigeitid] а 1. несмекчен; ненамален, неотслабващ; 2. пълен, явен, отявлен, абсолютен.

unmixed

- [лn'mikst] а чист, без примеси.

unmolested

- [лnmъlestid] а спокоен, необезпокояван; непреследван.

unmoor

- [лn'muъ] v мор. отвързвам (кораб) от пристан; оставям само на една котва.

unmoral

- [лn'mo:rъl] а аморален; безнравствен, неморален.

unmounted

- [лn'mauntid] а 1. пътуващ пеш (не на кон); пехотен; 2. немонтиран (за камък и пр.); незалепен, без картон (за снимка, картина).

unmoved

- [лn'mu:vd] а 1. равнодушен, безразличен, спокоен: хладен; to be ~ by не се трогвам от; 2. непреклонен, непоколебим; 3. непокътнат, непобутнат, непомръднат; непреместен.

unmuffle

- [лn'mлfl] v 1. свалям шал; 2. свалям/махам заглушител (от звънец и пр.).

unmurmuring

- [лn'mъ:mъri¤] а безропотен; търпелив.

unmuzzle

- [лn'mлzl] v 1. свалям намордника на; 2. разг. позволявам да говори/пише свободно.

unnail

- [лn'neil] v разковавам, отковавам.

unnatural

- [лn'naetshъrъl] а 1. неестествен, престорен, изкуствен; 2. противоестествен, свръхестествен; чудовищен, ужасен.

unnecessarily

- [лn'nesisarili] adv ненужно, излишно.

unnecessary

- [лn'nesisъri] а ненужен, излишен.

unneighbourly

- [лn'neibъli] a недобросъседски; недружелюбен; необщителен.

unnerve

- [лn'nъ:v] v лишавам от сила/твърдост/мъжество/ самоконтрол; разстройвам.

unnumbered

- [лn'numbъd] а 1. неномериран; без номер (за бuлem и пр.); 2. неизброим, безброен; несметен.

unobjectionable

- [лnъb'djеkshъnъbl] а безобиден; приемлив.

unobtainable

- [лnъb'teinъbl] а който не може да се получи/ намери/достави; недостъпен, недостижим.

unobtrusive

- [лnъb'tru:siv] a 1. ненатрапчив; 2. неочебиен, дискретен; 3. скромен.

unoccupied

- [лn'okjupaid] a 1. свободен, незает, празен (за място, жилище и пр.); 2. свободен, незаангажиран (за човек, време и пр.); 3. неокупиран.

unoffending

- [лnъ'fendi¤] а безобиден, невинен; безвреден.

unofficial

- [лnъ'fishъl] а неофициален, непотвърден (за новина и пр.).

unopposed

- [лnъ'pouzd] а несрещащ възражение/съпротива.

unoriginal

- [лnъ'ridjinъl] а неоригинален, заимствуван; банален.

unorthodox

- [лn'o:Ґъdoks] а намиращ се в разрез с общоприетото; неправоверен, неортодоксален (и прен.).

unostentatious

- [лnosten'teishъs] а небиещ на очи, ненатрапчив, непоказен; скромен.

unowned

- [лn'ound] а 1. безстопанствен; 2. непризнат от родителите (за дете).

unpack

- [лn'paek] v разпаковам (багаж); изваждам от куфар и пр.

unpaged

- [лn'peidjd] а с неномерирани страници.

unpaid

- [лn'peid] а 1. не(из)платен; 2. без заплащане (за служба и пр.).

unpaired

- [лn'pЁъd] а нечифтосан, без еш.

unpalatable

- [лn'рaelъtъbl] а 1. неапетитен; безвкусен; 2. неприятен, противен.

unparalled

- [лn'paerъleld] а нямащ равен на себе си, несравним; безпрецедентен, безподобен, небивал.

unpardonable

- [лn'ра:dъnъbl] а непростим, непростителен.

unparliamentary

- [лn'ра:lъ'mentъri] а непарламентарен; неподобаващ за/недопустим в парламента (за език, поведение).

unpatriotic

- [лn'рaetri'otik] а непатриотичен, неродолюбив.

unpave

- [лn'peiv] v махам/изваждам паважа на.

unpeg

- [лn'peg] v (-gg-) 1. отвързвам (палатка) от колчетата; откачам; 2. допускам увеличаване (на заплати, цени и пр.).

unpen

- [лn'pen] v (-nn-) 1. пускам от кошарата (овце и пр.); 2. освобождавам.

unpeople

- [лn'pi:pl] v обезлюдявам.

unperishing

- [лn'perishi¤] а незагиващ, вечен; неувяхващ, безсмъртен.

unpersuasive

- [лnpъ'sweisiv] а неубедителен.

unperturbed

- [лnpъ'tъ:bd] a 1. необезпокоен; 2. невъзмутим.

unpick

- [лn'pik] v разпарям (шев); разплитам (плетка).

unpicked

- [лn'pikt] a 1. разпран (за шев); 2. неоткъснат, ненабран, необран (за цвете, плод); 3. неизбран, неподбран.

unpin

- [лn'pin] v 1. разкопчавам игла/карфица; 2. изваждам, отбождам (топлийки).

unpitying

- [лn'pitii¤] а безмилостен, коравосърдечен, суров.

unplaced

- [лn'pleist] а сп. некласирал се в състезание.

unplanned

- [лn'plaend] а незапланиран, незаплануван, случаен.

unplayable

- [лn'pleiъbl] а 1. сп. който не може да се върне (за топка); на който не може да се играе, негоден за игра (за игрище, терен); 2. извънредно труден/невъзможен за изпълнение (за музика).

unpleasant

- [лn'plezъnt] а неприятен, противен, отблъскващ.

unpleasantness

- [лn'plezъntnis] n 1. неприятно чувство/усещане; противност; 2. непривлекателност; 3. неприятно положение; разпра, кавга, недоразумение; търкане; неприятен инцидент; 3. ам. шег. война, военни действия.

unplug

- [лn'plлg] v (-gg-) 1. изваждам запушалка на (вана, мивка и пр.); 2. ел. изваждам щепсел от контакт.

unpolished

- [лn'рolisht] а 1. неполиран, неизгладен, неизлъскан; 2. неизгладен, неизискан (за стил и пр.).

unpolitical

- [лnpъ'litikъl] а 1. аполитичен; 2. неотнасящ се за/несвързан с политика.

unpolluted

- [лnpъ'lu:tid] а незамърсен; чист, неосквернен.

unpopular

- [лn'рopjulъ] а който не се харесва на хората/ публиката, необичаен, непопулярен.

unpopularity

- [лnpopju'laeriti] n непопулярност.

unpossessed

- [лnръ'zest] а 1. непритежаван; 2. непритежаващ имущество (of).

unposted

- [лn'poustid] а неизпратен, непуснат (за писмо и пр.).

unpractical

- [лn'praektikl] а неприложим, неосъществим, непрактичен.

unpractised

- [лn'praektist] а 1. неприложен на практика, неизпитан; 2. нямащ практика, неопитен.

unprecedented

- [лn'presidentid] а невиждан, нечуван, безпрецедентен; безпримерен; несравним.

unpredictable

- [лnpri'diktъbl] а 1. неуравнoвесен, непостоянен, от когото можеш всичко да очакваш, на когото не можеш да разчиташ; 2. който не може да се предвиди/предскаже.

unpredictably

- [лnpri'diktъbli] adv не така, както се очаква/предполага.

unprejudiced

- [лn'predjudist] а непредубеден, безпристрастен.

unpremeditated

- [лnpri'mediteitid] а непредумишлен, непреднамерен; спонтанен, импровизиран; неволен.

unprepared

- [лnpri'pЁъd] а неприготвен, неподготвен, неготов.

unpreparedness

- [лnpri'pЁъdnis] n неподготвеност; неготовност.

unprepossessing

- [лnpri:pъ'zesi¤] a нenpивлeкaтeлeн, несимпатичен; непредразполагащ.

unpresentable

- [лnpri'zentъbl] а без добри обноски, не за пред хора; непривлекателен, невзрачен.

unpresuming

- [лnpri'zju:mi¤] а несамонадеян, скромен.

unpresumptuous

- [лnpri'zлmptjuъs] а несамонадеян, скромен.

unpretending

- [лnpri'tendi¤] а скромен, естествен, прост, непринуден.

unpretentious

- [лnpri'tenshъs] а скромен, естествен, прост, непринуден.

unpreventable

- [лnpri'ventъbl] а непредотвратим, неизбежен.

unpriced

- [лn'praist] а без определена/обозначена цена.

unprincipled

- [лn'prinsipld] а безпринципен, безскрупулен; безчестен.

unprintable

- [лn'printъbl] а негоден за напечатване; твърде неприличен/нецензурен/непристоен, за да бъде напечатан.

unprivileged

- [лn'privilidjd] a 1. непривилегирован; 2. крайно беден, принадлежащ към най-нисшия социален слой.

unprocurable

- [лnprъ'kjuъrъbl] а който не може да се достави/набави.

unproductive

- [лnprъ'dлktiv] a непродуктивен; неплодотворен, безрезултатен; нямащ/неносещ/недаващ резултат и пр.

unprofessional

- [лnprъ'feshъnъl] а 1. непрофесионален; не на специалист; 2. несъвместим с етиката на дадена професия.

unprofitable

- [лn'profitъbl] а 1. недоходен; неизгоден, нерентабилен; 2. напразен, безполезен.

unpromising

- [лn'promisi¤] a необещаващ нищо хубаво; невдъхващ надежда.

unprompted

- [лn'promptid] а неподсказан, невнушен; спонтанен.

unpronounceable

- [лnрrъ'naunsъbl] а твърде мъчен/невъзможен за произнасяне.

unprotected

- [лnprъ'tektid] а 1. незащитен; беззащитен; 2. неукрепен, открит (за град и пр.); 3. незащитен с вносни мита.

unprovable

- [лn'pru:vъbl] а недоказуем.

unproved

- [лn'pru:vd] а недоказан.

unprovided

- [лnprъ'vaidid] а неснабден, неосигурен (with); неподготвен; to be left ~ for оставам необезпечен/ без средства; a case ~ for by the rules случай, непредвиден/неупоменат в правилниците.

unprovoked

- [лnprъ'voukt] а непредизвикан, непровокиран.

unpublished

- [лn'pлblisht] a 1. непубликуван, неиздаден; 2. неоповестен.

unpunctuated

- [лn'pл¤ktjueitid] а без препинателни знаци.

unputdownable

- [лnput'daunъbl] а толкова интересен, че не можеш да го оставиш, като го зачетеш (за книга).

unqualified

- [лn'kwolifaid] а 1. неквалифициран; юр. нямащ право (to с inf); некомпетентен; негоден, неподходящ; 2. решителен, изричен, категоричен; 3. разг. пълен, абсолютен, неоспорим.

unquenchable

- [лn'kwentshъbl] а неутолим, неугасим.

unquestionable

- [лn'kwestshъnъbl] а несъмнен, безспорен, сигурен.

unquestioned

- [лn'kwestshъnd] а 1. неоспорван, неоспорен; несъмнен; 2. неподозрян; 3. неразпитан, неразпитван.

unquestioning

- [лn'kwestshъni¤] а който не задава въпроси/ не се съмнява; ~ loyalty сляпа вярност; ~ support решителна/безрезервна подкрепа.

unquestioningly

- [лn'kwestshъni¤li] adv без всякакво колебание, безрезервно, сляпо.

unquotable

- [лn'kwoutъbl] а нецензурен.

unquote

- [лn'kwout] v 1. затварям кавички, завършвам цитат; 2. imp край на цитата (при диктовки, в беседи и пр.).

unravel

- [лn'raevl] v (-ll-) разнищвам (се), разплитам (се); оправям (объркани конци и пр.) (и прен.); разкривам, разгадавам, обяснявам.

unread

- [лn'red] а 1. непрочетен, нечетен; 2. неначетен, необразован, неук.

unreadable

- [лn'ri:dъbl] а 1. нечетлив, неразбран; 2. тежък, неприятен, неподходящ за четене; 3. безинтересен, скучен.

unready

- [лn'redi] а 1. неготов, неприготвен, неподготвен; 2. бавен, нерешителен, колеблив.

unreal

- [лn'riъl] а недействителен, въображаем; измамлив, илюзорен; изкуствен.

unreality

- [лnri'aeliti] n недействителност; призрачност, илюзорност, нереалност.

unrealizable

- [лn'riъlaizъbl] а неосъществим, нереализуем.

unrealized

- [лnriъ'laizd] a 1. неосъществен; 2. неосъзнат.

unreason

- [лn'ri:zn] n глупост, абсурдност; безумие.

unreasonable

- [лn'ri:zъnъbl] a 1. неразумен, неблагоразумен; безразсъден; 2. твърде висок, прекомерен, неприемлив (за цена и пр.).

unreasoning

- [лn'ri:zъni¤] а безразсъден, неразумен, сляп, неблагоразумен.

unreciprocated

- [лnri'siprъkeitid] а несподелен, невзаимен.

unreclaimed

- [лnri'kleimd] a 1. непокаял се, непоправил се; 2. необработван, некултивиран (за земя); 3. непотърсен, непоискан.

unrecognizable

- [лn'rekъgnaizъbl] а неузнаваем.

unrecognized

- [лn'rekъgnaizd] а 1. непознат; 2. непризнат.

unrecorded

- [лnri'ko:did] а неотбелязан, незаписан, незарегистриран; неупоменат; от който няма запис на плоча/магнетофон и пр.

unredeemed

- [лnri'di:md] а 1. неизпълнен (за обещание и пр.); 2. неоткупен обратно, непотърсен (от заложна къща); неизплатен (за полица); 3. несмекчен, несмекчаван; 4. неосвободен.

unreel

- [лn'ri:l] v развивам, размотавам (от макара и пр.).

unrefined

- [лnri'faind] а 1. непречистен, нерафиниран; 2. недодялан, просташки, груб.

unreflecting

- [лnri'flekti¤] а 1. неотразяващ (светлина и пр.); 2. неразумен, лекомислен, безразсъден.

unreformed

- [лnri'fo:md] а непоправил се (за престъпник и пр.).

unregarded

- [лnri'ga:did] а невзет предвид; пренебрегнат.

unregenerated

- [лnri'djenъreitid] a 1. = unreformed; 2. разпуснат, порочен, грешен.

unregretted

- [лnri'gretid] а за който/когото никой несъжалява; неоплакван от никого.

unrehearsed

- [лnri'hъ:st] а 1. нерепетиран; 2. неподготвен; 3. неочакван, спонтанен.

unrelated

- [лnri'leitid] а 1. несвързан, нямащ нищо общо (to с); 2. несвързан с роднински връзки 3. неразказан.

unrelenting

- [лnri'lenti¤] а 1. непреклонен; неумолим; непримирим; 2. жесток, безмилостен, безпощаден; 3. ненамаляващ, неотслабващ.

unreliable

- [лnri'laiъbl] а 1. несигурен, ненадежден; на който/когото не може да се разчита; непостоянен; 2. неточен (за часовник, карта и пр.).

unrelieved

- [лnri'li:vd] а 1. неподпомогнат; необлекчен; 2. воен. несменен (за пост); 3. монотонен, еднообразен, неосвежен, неоживен.

unremarkable

- [лnri'ma:kъbl] а с нищо незабележителен, обикновен.

unremitting

- [лnri'miti¤] а 1. непрестанен, неотслабващ, ненамаляващ; непрекъснат; 2. упорит, неуморим.

unremuncrative

- [лnri'mju:nъrъtiv] а недоходен, неизгоден.

unrepealed

- [лnri'pi:ld] а неотменeн, действуващ (за закон).

unrepentant

- [лnri'pentъnt] а неразкаян, непокаян, непокаял се.

unrepining

- [лnri'paini¤] а безропотен.

unrepresentative

- [лnrepri'zentъtiv] a 1. нехарактерен, нетипичен, непоказателен; 2. пол. непредставителен.

unrepresented

- [лnrepri'zentid] а непредставен, без представител.

unrequested

- [лnri'qwestid] а 1. непоискан; 2. доброволен, спонтанен.

unrequited

- [лnri'kwaitid] a 1. несподелен (за любов и пр.); 2. незаплатен, невъзнаграден; некомпенсиран; 3. неотмъстен.

unreserve

- [лnri'zъ:v] n 1. невъздържаност; 2. искреност, откровеност.

unreserved

- [лnri'zъ:vd] а 1. невъздържан; 2. прям, открит, искрен, откровен; 3. пълен, решителен, неограничен, безусловен; 4. неангажиран предварително; свободен.

unreservedly

- [лnri'zъ:vidli] а 1. безрезервно, безусловно; 2. откровено, открито.

unresisted

- [лnri'zistid] а несрещащ съпротива/противодействие.

unresisting

- [лnri'zisti¤] а неоказващ съпротива; покорен, послушен.

unresolved

- [лnri'zolvd] а 1. несигурен, колебаещ се, нерешителен; 2. нерешен; неразгадан; 3. неразпаднал се; неразтворен.

unresponsive

- [лnris'ponsiv] а неотзивчив, несъчувствен, студен.

unrest

- [лn'rest] n 1. неспокойствие, притеснение, нервничене, тревога; 2. вълнение, смут.

unrestful

- [лn'restful] а 1. неспокоен, тревожен; 2. неуспокояващ, възбудителен; 3. смутен.

unresting

- [лn'resti¤] а неуморен, неуморим.

unrestrained

- [лnri'streind] а невъздържан, несдържан; невъзпрян, неограничен; необуздан; ~ by без да се смущава/стеснява от.

unrestraint

- [лnri'streint] n невъздържаност, необузданост.

unrestricted

- [лnri'striktid] а неограничен, свободен; ~ road път, по който няма ограничения на скоростта на превозните средства.

unrhymed

- [лn'raimd] а неримуван, без рима.

unriddle

- [лn'ridl] v разгадавам, отгатвам (тайна, загадка).

unrig

- [лn'rig] v (-gg-) мор. свалям рангоута и такелажа на (кораб).

unrighteous

- [лn'raitshъs] а 1. неправеден, грешен, нечестив; 2. несправедлив, незаслужен.

unrip

- [лn'rip] v (-pp-) разпарям, разшивам.

unripe

- [лn'raip] а неузрял, зелен; прен. незрял, недозрял; неподготвен, неготов (for).

unrivalled

- [лn'raivъld] а ненадминат, нямащ равен на себе си.

unrobe

- [лn'roub] v (раз)събличам (се).

unroll

- [лn'roul] v развивам (се), разгръщам (се); разгъвам (свитък и пр.).

unromantic

- [лnrou'maentik] а прозаичен, делничен, обикновен; практичен.

unroof

- [лn'ru:f] v свалям покрива на.

unroot

- [лn'ru:t] v изкоренявам, изтръгвам/изскубвам с корена.

unround

- [лn'raund] v фон. делабиализирам (звук).

unruffled

- [лn'rлfld] а спокоен, невъзмутим; гладък, без вълни (за море); пригладен, неразрошен (за коса).

unruled

- [лn'ru:ld] а 1. неначертан, без линии; 2. необуздан.

unruly

- [лn'ru:li] а буен, непокорен, недисциплиниран.

unsafe

- [лn'seif] а несигурен, опасен.

unsaid

- [лn'sed] а неказан; неизказан, неизречен; неизразен.

unsalable

- [лn'seilъbl] = unmarketable.

unsalaried

- [лn'saelъrid] a 1. работещ без/неполучаващ заплата; 2. неплатен, почетен (за длъжност).

unsaleable

- [лn'seilъbl] = unmarketable.

unsanitary

- [лn'saenitъri] а нехигиеничен; нездравословен.

unsatisfactory

- [лn'saetis'faektъri] а незадоволителен.

unsavoury

- [лn'seivъri] a 1. неприятен на вкус/мирис; безвкусен; 2. отвратителен, противен, гаден; ~ business мръсна история.

unsay

- [лn'sei] v (unsaid [лn'sed]) вземам назад, оттеглям (думите си), отричам се от (нещо, което съм казал).

unscarred

- [лn'ska:d] а без белези от рани; невредим.

unscathed

- [лn'skeid] а невредим, здрав и читав.

unscented

- [лn'sentid] а без аромат, неароматен.

unscholarly

- [лn'skolъrli] а ненаучен; без научна стойност.

unschooled

- [лn'sku:ld] а 1. необучен, необразован; неопитен; неук; 2. естествен, спонтанен, непринуден (за чувство).

unscientific

- [лnsaiъn'tifik] а ненаучен, антинаучен.

unscramble

- [лn'skraembl] v разшифровам, разяснявам, изяснявам.

unscreened

- [лn'skri:nd] а 1. незапазен с параван/решетка и пр., открит; 2. непресят.

unscrew

- [лn'skru:] v развинтвам/отвинтвам (се); разхлабвам винт.

unscripted

- [лn'skriptid] а изнесен без ръкопис/сценарий; неподготвен предварително, спонтанен (за слово и пр.).

unscrupulous

- [лn'skru:pjulъs] а безскрупулен, безпринципен; безсъвестен, безсрамен.

unseal

- [лn'si:l] v разпечатвам, отварям (писмо и пр.).

unseam

- [лn'si:m] v разпарям, разшивам (дреха).

unsearchable

- [лn'sъ:tshъbl] а таинствен, непонятен, необясним, неразгадаем.

unseasonable

- [лn'si:zъnъbl] а 1. неподходящ/ не за сезона; 2. ненавременен, неуместен.

unseasoned

- [лn'si:znd] а 1.без подправки (за храна); 2. суров, неотлежал (за дървен материал); 3. неопитен, незакален; нетрениран.

unseat

- [лn'si:t] v 1. хвърлям (ездач) от седлото; свалям от стол; 2. отнемам пост на; свалям от пост; 3. отнемам място в парламента; анулирам избора на (член на парламента); 4. измествам.

unseated

- [лn'si:tid] а 1. прав, неседнал, без място; 2. без седалка; 3. непреизбран (за член на парламента).

unseconded

- [лn'sekъndid] а 1. неподкрепен (за предложение); 2. без секундант (при дуел).

unseeing

- [лnsi:i¤] а 1. невиждащ, сляп; 2. ненаблюдателен; 3. лековерен, доверчив.

unseemly

- [лn'si:mli] а 1. неприличен, непристоен ;2. неподходящ; ненавременен.

unseen

- [лn'si:n] I. а невидим, незабележим; невиждан, непознат; ~ translation превод на непознат текст; II. п 1. = ~ translation; 2. the ~ невидимото, свръхестественото.

unselfish

- [лn'selfish] а неегоистичен; самопожертвувателен; щедър.

unserviceable

- [лn'sъ:visъbl] а невлизащ в/невършещ работа; непрактичен; 2. изхвърлен от употреба; 3. воен. негоден за военна служба.

unset

- [лn'set] а 1. немонтиран; 2. мед. ненаместен (за кост); 3. невтвърден (за цимент и пр.).

unsettle

- [лn'setl] v 1. размествам, разбърквам; 2. нарушавам реда/спокойствието/равновесието и пр. на.

unsettled

- [лn'setld] а 1. несигурен, нестабилен, неуравновесен; 2. променлив, неустановен (за време); нерешен, неуреден (за въпрос); неизплатен, неуреден (за сметка); 3. без определено жилище/местожителство; неуседнал; 4. ненаселен (за страна); 5. хим. неутаен, неизбистрен.

unsex

- [лn'seks] v лишавам от качествата/белезите на пола, особ. жена от женствеността є.

unshackle

- [лn'shaekl] v свалям оковите на, освобождавам.

unshaded

- [лn'sheidid] а 1. открит, незасенчен; 2. без абажур (за лампа); 3. без нюанси/сенки, нарисуван с щрихи (за картина и пр).

unshadowed

- [лn'shaedoud] а непомрачен, ясен, светъл.

unshakeable

- [лn'sheikъbl] а твърд, непоколебим, непоклатим.

unshapely

- [лn'sheipli] а недобре оформен; несъразмерен; некрасив.

unshaven

- [лn'sheivn] а не(о)бръснат, брадат.

unsheathe

- [лn'shi:] v изваждам от ножницата.

unsheltered

- [лn'sheltъd] а незаслонен, незащитен, изложен на вятър и пр.; без подслон.

unship

- [лn'ship] v (-pp-) 1. разтоварвам от кораб; 2. снемам (пътници) от кораб; 3. изваждам, свалям, прибирам (мачта, гребла и пр).

unshod

- [лn'shod] а бос, необут; неподкован (за кон).

unshoe

- [лn'shu:] v (unshod) свалям подковите на (кон).

unshrinkable

- [лn'shri¤kъbl] а който не се свива (при пране и пр.).

unshrinking

- [лn'shri¤ki¤] а твърд, непоколебим, неустрашим.

unsighted

- [лn'saitid] а 1. невидян, несъзрян; незабелязан; 2. даден без прицелване (за изстрел).

unsightly

- [лn'saitli] а неприятен за гледане, грозен, противен.

unsizable

- [лn'saizъbl] а маломерен (за риба).

unskilful

- [лn'skilful] а несръчен, непохватен.

unskilled

- [лn'skild] a 1. неквалифициран; 2. неизискващ квалификация.

unslaked

- [лn'sleikt] a 1. неутолен, непогасен; 2. негасен (за вар).

unsling

- [лn'sli¤] v (unslung [лn'slл¤])свалям от рамо (пушка, раница и пр.).

unsociable

- [лn'soushъbl] а необщителен, саможив; сдържан.

unsocial

- [лn'soushъl] a 1. = unsociable; 2. антисоциален.

unsoiled

- [лn'soild] а чист, незамърсен; неопетнен.

unsold

- [лn'sould] а непролазен, залежал (за стока).

unsolder

- [лn'souldъ] v разпоявам.

unsolicited

- [лnsъ'lisitid] а непоискан, неизискван; доброволен, спонтанен.

unsolvable

- [лn'soulvъbl] а нерешим, неразрешим.

unsolved

- [лn'soulvd] а нерешен, неразрешен (за проблем, задача).

unsophisticated

- [лnsъ'fistikeitid] a 1. наивен, простодушен, естествен; невинен; 2. неопитен, необигран; 3. прост, некомплициран; 4. чист, неподправен.

unsought

- [лn'so:t] а непотърсен, неизпросен (често с for); неочакван.

unsound

- [лn'saund] а 1. нездрав, болен; болезнен; of ~ mind невменяем, ненормален; 2. нездрав, повреден, загнил (за плод и пр.); 3. погрешен, неправилен, необоснован (за довод и пр.); 4. несигурен, рискован, измамлив (за план и пр.); 5. лек, нездрав, нестабилен, неспокоен (за сън и пр.).

unsparing

- [лn'spЁъri¤] а 1. безмилостен, безпощаден; 2. щедър, разточителен; to be ~ of не щадя, не пестя, разточителствувам с (здраве, сили, усилия и пр.).

unspeakable

- [лn'spi:kъbl] а 1. неизразим; неизказан; 2. разг. отвратителен, неописуем.

unspecified

- [лn'spesifaid] а неспоменат, неупоменат изрично; неустановен, неуточнен.

unspoiled

- [лn'spoild] a 1. добре запазен, неразвален, неповреден (за храна и пр.); 2. неразглезен.

unspoilt

- [лn'spoilt] a 1. добре запазен, неразвален, неповреден (за храна и пр.); 2. неразглезен.

unspoken

- [лn'spoukn] а неизказан, неизречен; мълчалив.

unsportsmanlike

- [лn'spo:tsmъnlaik] а неспортсменски; некавалерски; нелоялен, нечестен.

unspotted

- [лn'spotid] а 1. чист, неопетнен; безукорен; 2. незабелязан, несъзрян.

unstable

- [лn'steibl] а неустойчив, нестабилен; неуравновесен, непостоянен, променлив.

unstained

- [лn'steind] а чист, неопетнен.

unstamped

- [лn'staempt] a 1. неподпечатан; 2. без марка (за писмо и пр.).

unstarched

- [лn'sta:tsht] а 1. неколосан, мек; 2. разг. естествен, непринуден.

unstatesmanlike

- [лn'steitsmъnlaik] a нeдъpжaвничecки.

unstatutable

- [лn'staetjutъbl] а противоуставен; противозаконен.

unsteady

- [лn'stedi] a 1. неустойчив, нестабилен; несигурен; to be ~ on o.'s feet залитам, клатушкам се; 2. непостоянен, променлив (за барометър и пр.); 3. безпътен, разпуснат.

unstick

- [лn'stik] v (unstuck [лn'stлk]) 1. разлепвам (се), отлепвам (се); 2. ав. правя да се отдели/откъсне от земята.

unstinted

- [лn'stintid] а изобилен, щедър; неограничен; безграничен.

unstitch

- [лn'stitsh] v разпарям, разшивам; to come ~ed разпарям се, разшивам се (за шев).

unstop

- [лn'stop] v (-pp-) отпушвам, отприщвам; изваждам/махам запушалка/пломба и пр.; отварям.

unstopped

- [лn'stopt] а 1. отворен, отпушен; 2. свободен, невъзпрепятствуван, невъзпрян; 3. фон. фрикативен, спирантен.

unstrained

- [лn'streind] а 1. непринуден, естествен; 2. непрецеден (за чай, супа и пр.).

unstrap

- [лn'straep] v (-pp-) отпущам, разхлабвам; откопчавам/свалям ремъка на.

unstressed

- [лn'strest] а 1. фон. неударен; 2. ненапрегнат; ненатоварен.

unstring

- [лn'stri¤] v (unstrung [лn'strл¤]) 1. разхлабвам/отпущам/свалям струните на инструмент; 2. разнизвам (гердан и пр.); развързвам (кесия); 3. разстройвам (нерви); разнебитвам, смазвам.

unstuck

- [] вж. unstick. [] а незалепен, отлепен, разлепен; разхлабен; to come (badly) ~ разг. не успявам, провалям се (за план и пр.).

unstudied

- [лn'stлdid] a 1 .свободен, непринуден, естествен; спонтанен; непреднамерен; 2. невеж, непросветен (in); 3. неизучен.

unstuffy

- [лn'stлfi] а непревзет, естествен, непринуден; непедантичен.

unsubstantial

- [лnsъb'staenshъl] а 1. несъществен; 2. невеществен; нематериален; нетелесен; без тегло/маса; 3. празен; несолиден; призрачен, нереален, въображаем; 4. лек, непитателен (за храна).

unsubstantiated

- [лnsъb'staenshieitid] а непотвърден, неподкрепен; необоснован.

unsuccess

- [лnsъk'ses] n неуспех, провал.

unsuccessful

- [лnsъk'sesful] а неуспешен, безуспешен; неуспял, пропаднал; to be ~ не успявам, провалям се, пропадам.

unsuitable

- [лn'sju:tъbl] а 1. неподходящ, неподхождащ, несъответствуващ; негоден (to, for); 2. неуместен; 3. неблагоприятен.

unsuited

- [лn'sju:tid] а неподходящ; неприспособен; непригоден (to, for); несъвместим.

unsupportable

- [лn'sъ'po:tъbl] а непоносим, нетърпим.

unsure

- [лn'shuъ] а несигурен, съмнителен; опасен.

unsurmountable

- [лnsъ'mauntъbl] а непреодолим.

unsurpassable

- [лnsъ'pa:sъbl] а ненадминат, несравним.

unsusceptible

- [лnsъ'septibl] а неподатлив (to).

unsuspected

- [лnsъ'spektid] a 1. неподозиран, неочакван; 2. не(за)подозрян.

unsuspecting

- [лnsъ'spekti¤] а неподозиращ; доверчив.

unsuspicious

- [лnsъ'spishъs] a 1. неподозрителен (of); 2. който не буди подозрение.

unsustained

- [лnsъ'steind] а неиздържлив, неустойчив; спадащ.

unswathe

- [лn'swei] v развивам, разповивам; махам/свалям превръзка/бинт от.

unswayed

- [лn'sweid] а 1. неповлиян (by от); 2. непредубеден.

unswear

- [лun'swЁъ] v (unswore [лn'swo:], unsworn [лn'swo:n]) отричам се от клетва.

unswerving

- [лn'swъ:vi¤] а твърд, устойчив, неизменен, неотклонен; непоколебим.

unsworn

- [лn'swo:n] а неположил клетва, незаклет; не под клетва.

unsympathetic

- [лn'simpъ'Ґetik] a 1.бездушен, коравосърдечен; 2. несимпатичен.

unsystematic

- [лnsisti'maetik] а безсистемен; несистематичен, случаен.

untack

- [лn'taek] v 1. изваждам кабърче, отковавам; 2. махам/изваждам тропоска.

untangle

- [,лn'tae¤gl] v 1. оправям нещо объркано/оплетено; 2. измъквам от затруднение.

untasted

- [лn'teistid] а невкусен, неопитан, недокоснат.

untaught

- [лn'to:t] а 1. необразован, неук; 2. естествен, вроден; спонтанен.

untaxed

- [лn'taekst] а 1. необложен с данък/мито; 2. необременен, непретоварен.

unteach

- [лn'ti:tsh] v (untaught [лn'to:t]) карам (някого) да забрави това, което е учил; разучвам, отучвам.

untenable

- [лn'tenъbl] а 1. несъстоятелен(за мнение и пр.); 2. незащитим, неудържим.

untenanted

- [лn'tenъntid] а свободен, празен, ненает (за жилище и пр.).

untended

- [лn'tendid] а изоставен, занемарен.

untested

- [лn'testid] а неизпитан, неизпробван.

untether

- [лn'teъ] v развързвам, освобождавам, пускам (вързан кон и пр.).

unthankful

- [лn'Ґae¤kful] v неблагодарен, непризнателен.

unthink

- [лn'Ґi¤k] v (unthought [лn'Ґo:t]) 1. изгонвам от мисълта си. 2. променям мнението/намерението си.

unthinkable

- [лn'Ґi¤kъbl] а немислим, невъобразим; разг. невероятен, невъзможен; нежелателен.

unthinking

- [лn'Ґi¤ki¤] a лекомислен, безразсъден, нехаен; необмислен, прибързан; in an ~ moment в момент на неблагоразумие, без да му мисля много.

unthought-of

- [лn'Ґo:tъv] а съвсем неочакван, изненадващ, непредвиден.

unthread

- [лn'Ґred] v 1. издявам, изнизвам (игла); 2. измъквам се от (лабиринт), намирам изход от; 3. разгадавам (тайна и пр.).

unthrone

- [лn'Ґroun] v детронирам, свалям от престола.

untidy

- [лn'taidi] а 1. неспретнат, размъкнат, небрежен; 2. разбъркан, разхвърлян, в безредие.

untie

- [лn'tai] v 1. развързвам, отвързвам; 2. оправям нещо объркано.

until

- [лn'til] prep до, чак до; допреди. [лn'til] cj докато, докогато, дотогава, когато; not ~ едва/чак когато.

untimely

- [лn'taimli] а 1. не навременен: преждевременен; 2. не уместен, прибързан. [лn'taimli] adv 1. ненавреме; преждевременно; 2. неуместно, не намясто, прибързано.

untiring

- [лn'taiъri¤] а неуморен, неуморим.

untitled

- [лn'taitid] a 1. нямащ титла, нетитулуван; 2. без заглавие, неозаглавен.

unto

- ['лntu] ocm., лum. = to

untold

- [лn'tould] a 1. неразказан; 2. неизказан; несметен.

untouchable

- [лn'tлtshъbl] a 1. неприкосновен; недостъпен, недосегаем: 2. неподлежащ на обсъждане/критика/ контрол; 3. недостижим (за залежи и пр.); 4. противен за пипане. [лn'tлtshъbl] n човек, принадлежащ към най-низшата индуска каста, парий.

untouched

- [лn'tлtsht] а 1. недокоснат, непокътнат, непипнат; 2. невкусен, неопитан (за храна); 3. незасегнат, безразличен, неповлиян.

untoward

- [лn'touъd] a 1. неблагоприятен, неподходящ, неудачен, злощастен; 2. неприятен; непокорен, своеволен, опърничав; 3. несръчен.

untrained

- [лn'treind] а нетрениран; необучен.

untrammelled

- [лn'traemld] а безпрепяствен, неограничен, свободен.

untranslatable

- ['лntraens'leitъbl] а непреводим.

untravelled

- [лn'traevъld] a 1. неизползван (за път и пр.); 2. непосещаван, неизследван, слабо познат (за страна); 3. който не е пътувал много.

untraversed

- [лn'traevъst] а непрекосен, непреброден.

untried

- [лn'traid] a 1. неизпитан, неизпробван; 2. юр. неразглеждан (за дело); несъден (за човек).

untrod

- [лn'trod] а рядко посещаван; на/в който не е стъпвал човешки крак; ~ forest девствена гора.

untrodden

- [лn'trodn] а рядко посещаван; на/в който не е стъпвал човешки крак; ~ forest девствена гора.

untroubled

- [лn'trлbld] а необезпокояван; спокоен.

untrue

- [лn'tru:] a 1. неверен (to); 2. неправилен, неточен; погрешен; лъжлив, фалшив; ~ to type биол. без характерните белези на типа.

untruly

- [лn'tru:li] adv невярно, неточно, неправилно.

untrustworthy

- [лn'trлstwъ:i] а 1. ненадежден, несигурен, на когото/на който не може да се разчита; 2. недостоверен.

untruth

- [лn'tru:Ґ] n неистина, лъжа.

untruthful

- [лn'tru:Ґful] а неверен, лъжлив; който много лъже; ~ report лъжливо донесение, клевета.

untuck

- [лn'tлk] v 1. оправям, изглаждам (нещо подвито, подгънато); 2. разпарям, отпускам (набор, плисе).

untuned

- [лn'tju:nd] а ненастроен, разстроен (за инструмент, радиоприемник и пр.).

untutored

- [лn'tju:tъd] a 1. необразован, невеж; неопитен; 2. наивен, искрен; 3. вроден, присъщ, незаучен; естествен.

untwine

- [лn'twain] v разсуквам (се), размотавам (се), оправям (се) (за нещо объркано, заплетено).

untwist

- [лn'twist] v размотавам, разсуквам, оправям (нещо усукано).

unused

- [лn'ju:zd] а неизползван, неупотребяван; неупотребен. [лn'ju:st] а несвикнал. непривикнал (to).

unusual

- [лn'ju:juъl] а необикновен, необичаен; забележителен, изключителен.

unusually

- [лn'ju:juъli] adv 1. необикновено; 2. разг. извънредно, крайно, много.

unutterable

- [лn'лtъrъbl] а 1. непроизносим; 2. неизразим, неизказан, неописуем, невъобразим.

unvalued

- [лn'vaelju:d] а неценен; пренебрегван.

unvaried

- [лn'vЁъrid] a 1. еднообразен, монотонен, скучен; 2. неизменен, постоянен.

unvarnished

- [Аn'vа:nisht] а 1. нелакиран; 2. прен. неукрасен, нелустросан; неподправен, откровен.

unveil

- [лn'veil] v 1. свалям булото/откривам лицето на; 2. прен. показвам се в истинския си образ; 3. откривам (паметник и пр.); 4. разкривам, правя обществено достояние; свалям маската на, демаскирам.

unventilated

- [лn'ventileitid] а 1. без вентилация; 2. непроветрен, задушен; 3. прен. още неразискван.

unverifiable

- [лn'verifaiъbl] а недействителен, непроверим, недоказуем.

unverified

- [лn'verifaid] а непроверен; непотвърден; недоказан.

unversed

- [лn'vъ:st] а неопитен; несведущ, некомпетентен.

unviolated

- [лn'vaiъleitid] а ненарушен, ненакърнен; неосквернен.

unvoiced

- [лn'voist] а 1. неизразен, неизказан; 2. фон. беззвучен, обеззвучен.

unwanted

- [лn'wontid] а нежелан; излишен.

unwarrantable

- [лn'worъntъbl] а неоправдан, неоправдателен, недопустим.

unwarranted

- [лn'worъntid] a 1. негарантиран, без гаранция; 2. неопълномощен; неоправдан; своеволен; произволен.

unwary

- [лn'wЁъri] а непредпазлив, лековерен; необмислен, прибързан.

unwashed

- [лn'wosht] а немит, непран; нечист, мръсен; the great ~ презр. тълпата, масите.

unwavering

- [лn'weivъri¤] а твърд, уверен, непоколебим.

unwearable

- [лn'wЁъrъbl] а 1. негоден за носене; 2. много здрав, нямащ скъсване.

unwearied

- [лn'wiъrid] а неуморен, неуморим, неуморен.

unwearing

- [лn'wiъri¤] a 1. неуморен, неуморим; 2. упорит.

unweave

- [лn'wi:v] v (unwove [un'wouv]; unwoven [лn'wouvn]) разтъкавам; разплитам; размотавам.

unwed

- [лn'wed] a невенчан, неженен; неомъжена.

unwedded

- [лn'wedid] а невенчан, неженен; неомъжена.

unwelcome

- [лn'welkъm] а нежелан; неприятен; неохотно приет; not ~ приятен; навременен.

unwell

- [лn'wel] а 1. неразположен, болен, болнав; 2. с мензис (за жена).

unwept

- [лn'wept] а поет. 1. неоплакван; неоплакан; 2. неизплакан, непролят (за сълзи).

unwholesome

- [лn'houlsъm] а 1. нездравословен, нехигиеничен; 2. (зло)вреден, нездрав (за влияние и пр.); 3. противен, гаден.

unwieldy

- [лn'wi:ldi] а 1. тежък, тромав, мъчноподвижен (за човек); 2. огромен, тежък, труден за носене/ употреба (за предмет).

unwilling

- [лn'wili¤] а несклонен, неохотен; to be ~ to не ми се ще/не съм съгласен да, нямам желание за/да.

unwillingly

- [лn'wili¤li] adv неохотно, с нежелание, против волята си.

unwillingness

- [лn'wili¤nis] n неохота, нежелание; несъгласие.

unwind

- [лn'waind] v (unwound (лn'waund]) 1. развивам (се); размотавам (се), отвъртам (се); 2. разг. отпускам се, успокоявам се.

unwinking

- [лn'wi¤ki¤] а 1. немигащ, с широко отворени очи; 2. наблюдателен; бдителен.

unwisdom

- [лn'wizdъm] n глупост, неблагоразумие, безразсъдство.

unwise

- [лn'waiz] а глупав, неразумен, неблагоразумен.

unwished

- [лn'wisht] а 1. нежелан (и с for); 2. нежелателен.

unwitnessed

- [лn'witnist] а невидян от никого; непотвърден от/извършен/станал без свидетели.

unwitting

- [лn'witi¤] а 1. незнаещ; несъзнаващ; незабелязващ; 2. неволен, несъзнателен; непреднамерен.

unwomanly

- [лn'wumъnli] а неподхождащ/неподобаващ на жена; неженствен.

unwonted

- [лn'wountid] а 1. необичаен, непривичен; рядък; 2. несвикнал, непривикнал.

unworkable

- [лn'wъ:kъbl] а 1. негоден за работа; труден за манипулиране; 2. неприложим.

unworldly

- [лn'wъ:ldli] а 1. неопитен, наивен, безпомощен; не от този свят; 2. неземен, несветски, духовен; нематериалистичен .

unworn

- [лn'wo:n] а 1. неносен, необличан, съвсем нов (за дреха); 2. неизносен, неизтъркан, запазен (и прен.); свеж; оригинален.

unworthy

- [лn'wъ:i] а 1. недостоен, незаслужаващ (of); 2. низък, долен.

unwound

- [] вж. unwind.

unwove

- [] вж. unweave.

unwoven

- []вж. unweave.

unwrap

- [лn'raep] v (-pp-) развивам, отварям, разпаковам.

unyielding

- [лn'ji:ldi¤] a 1. твърд, непоклатим, неподаващ се на натиск/огъване и пр. (и прен.); 2. неотстъпчив, упорит, непреклонен.

unzip

- [лn'zip] v (-pp-) отварям ципа на (дреха, чанта и пр.); отварям се, разтварям се (за цип).

up

- [лр] adv 1. нагоре; по-нагоре, по-горе; all the way ~ чак догоре; half way ~ на/по средата (при изкачване); from five pounds/years, etc. ~ от пет лири/години и пр. нагоре; ~ and down нагоре-надолу; 2. (вдигнат/станал) на крак(а); to be ~ станал съм; не съм си легнал още; the sun is ~ слънцето e изгряло/изгря; to stay ~ late не си лягам/стоя до късно; to be ~ and about на крак съм (особ. след боледуване); to be ~ and doing станал съм и шетам/щъкам нагоре-нaдолу, заловил съм се вече за работа; ~ (with you)! ставай! вдигай се! 3. изразява покачване, повишение, увеличение на цени и пр.; bread is ~ цената на хляба е повишена; 4. изразява свършване, изтичане на време и пр.: time is ~ времето мина/свърши/изтече; the game is ~ , it's all ~ разг. всичко e свършено/изгубено; it's all ~ /U.P. with him свършено e с него; 5. докрай, съвсем; the stream has dried ~ потокът пресъхна; to drink o.'s tea ~ изпивам си чая; 6. изразява разглеждане, поставяне на разглеждане, обсъждане; съдене: the question is ~ for debate въпросът се разглежда; he was ~ before the magistrate той бе изправен пред съдията; the case is ~ before the court делото се разглежда в съда; to be ~ in court for съдят ме за; Ђ to be well ~ in/on a subject добре съм осведомен/подготвен/силен съм по даден предмет/материя; the lights are ~ лампите светнаха; to be ~ for reflection представен съм за преизбиране; the score is seven ~ сn. двете страни имат по седем точки; ~ to now досега; ~ to here дотук; ~ to the age of five до петгодишна възраст; ~ and down нагоре-надолу; напред-назад; навсякъде (по); what's ~ ? какво има? какво става? what is she ~ to again? какво e намислила тя пак да (на)прави? his new book isn't ~ to his last новата му книга не е така хубава като предишната; he is not ~ to the job той не се справя добре с работата, не е добър за тази работа; it's ~ to you to decide ти трябва да решиш, твоя работа е, от теб зависи; he is not ~ to his brother той не може да се сравнява с брат си, не е така добър като него; I don't feel ~ to it не се чувствувам в състояние да направя това; he is ~ to anything той е способен на всичко, от него можеш да очакваш всичко; to act ~ to o.'s promise изпълнявам обещанието си; ~ with...! да живее...! горе...! he is not ~ to much той не e кой знае какво; to be ~ to s.o.'s tricks/dodges, etc. познавам добре/известни ca ми всичките номера/хватки и пр. на някого. [лр] prep 1. (горе) на, в, (нагоре) по; to walk ~ the hill изкачвам се no хълма; to live ~ the mountain живея горе в планината; ~ the river нагоре по (течението на) реката; 2. срещу; ~ the wind срещу вятъра; 3. към (вътрешността на страната и пр.). [лр] а 1. нанагорен, който се изкачва; 2. отиващ/водещ към по-голям център/към столица (особ. за влак); the ~ platform перонът, на който спира влакът за Лондон/столицата. [лр] n 1. нанагорнище; 2. успех, благополучие; on the ~ and ~ разг. постоянно подобряващ се; на ниво; честен и почтен; ~s and downs превратности; 3. преуспял/високопоставен човек; 4. ам. стимулиращо средство, особ. амфетамин. [лр] v (-pp-) 1. ставам, скачам; 2. (по)вдигам; повишавам, увеличавам (цена, производство и пр.); Ђ to ~ and do s.th. правя нещо съвсем неочаквано/изненадващо.

up-a-daisy

- ['лpъ'deizi] = upsy-daisy.

up-and-coming

- ['лpъn'kлmi¤] а предприемчив, енергичен; многообещаващ; преуспяващ.

up-and-down

- ['лpъn'daun] I. a 1. който върви ту нагоре, ту надолу/насам-натам; an ~ life живот, изпълнен с превратности; 2. отвесен; II. п: to give s.o. the ~ измервам някого с поглед; to give a letter the ~ прочитам набързо писмо.

up-to-date

- ['лptъ'deit] а модерен, нов; съвременен; в крак с времето, съобразен със съвременните изисквания.

up-to-the-minute

- ['лptъъ'minit] а най-нов, включващ найновите/най-последните сведения/данни/новини; най-моден, по последна мода.

upas

- ['ju:pъs] n 1. бот. анчар (Antiaris toxicaria); 2. отровен сок от анчар; 3. гибелно/зловредно влияние; пагубни навици и пр.

upastree

- ['ju:pъstri:] n 1. бот. анчар (Antiaris toxicaria); 2. отровен сок от анчар; 3. гибелно/зловредно влияние; пагубни навици и пр.

upbeat

- [лp'bi:t] n 1. муз. слабо време; 2. прен. възход. [лp'bi:t] а оптимистичен, весел.

upbraid

- [лp'breid] v упреквам, укорявам, порицавам.

upbringing

- ['лp'bri¤i¤] n отглеждане; възпитание, образование.

upbuild

- [лp'bild] v (upbuilt [лp'bilt]) построявам, изграждам.

upcast

- ['лp'ka:st] v хвърлям/подхвърлям/изхвърлям нагоре; движа се/насочвам се/устремявам се нагоре. ['лp'ka:st] n 1. изхвърляне нагоре; 2. геол. обратен разсед, възсед; 3. мин. вентилационна шахта.

upcoming

- ['лpkлmi¤] а ам. настъпващ, предстоящ, бъдещ, иден.

upcountry

- ['лp'kлntri] n вътрешността на страна/област. ['лp'kлntri] a, adv (намиращ се) в/на/от/към вътрешността на страната.

update

- [лp'deit] v 1. осъвременявам, модернизирам; преработвам и допълвам (книга и пр.) с последни данни; 2. насрочвам за по-ранна дата, придвижвам/изтеглям по-напред.

updo

- ['лpdu:] = upswept hairdo (вж. upswept).

upend

- ['лp'end] v 1. изправям (се); (пре)обръщам; 2. ам. разг. хвърлям в тревога/смут, шокирам.

upgrade

- ['лpgreid] n 1. нанагорнище; жп. рампа; 2. увеличение, повишение; подем; to be on the ~ вървя нагоре, напредвам; подобрявам се, в подем съм. ['лpgreid] v 1. повишавам служебно; 2. повишавам качеството (на продукция); 3. продавам (продукт) на по-висока цена; 4. подобрявам породата на животно.

upgrowth

- ['лpgrouҐ] n растеж, развитие; нарастване.

upheaval

- [лp'hi:vъl] n 1. разместване на пластовете; катаклизъм (и прен.); 2. рязка политическа/социална и пр. промяна.

upheave

- [лp'hi:v] v вдигам (се)/повдигам (се)/надигам (се) с голяма сила; размествам (се).

upheld

- [] вж. uphold.

uphill

- ['лp'hil] a 1. нанагорен, извисяващ се; 2. труден, тежък, напрегнат, упорен. ['лp'hil] adv (на)нагоре (по възвишение).

uphold

- [лp'hould] v (upheld [лp'held]) 1.поддържам,подпирам, крепя; 2. подкрепям, насърчавам, помагам; 3. одобрявам, съгласявам се с; 4. потвърждавам (решение и пр.); приемам (възражение).

upholster

- [лp'houlstъ] v 1. тапицирам; well ~ed разг. пълничък; 2. снабдявам с мебели, килими, завеси и пр.

upholsterer

- [лp'houlstъrъ] n 1. тапицер; 2. доставчик на мебели, килими, завеси и пр.

upholstery

- [лp'houlstъri] n 1. тапицерия, тапицерство; тапицеровка; 2. завеси, килими, тапицирани мебели; 3. плат за тапициране.

upkeep

- ['лpki:p] n (разходи за) поддържане/ремонт.

upland

- ['лplaend] n 1. височина, възвишение; висока месткост; рl планинска, по-висока част на област/страна; 2. attr планински.

uplift

- [лp'lift] v 1. издигам; повдигам; ободрявам; 2. възвисявам, извисявам. [лp'lift] n 1. разг. облагородяващо влияние; възвисяване; 2. оживление, раздвижване, ентусиазъм; 3. геол. разместване на пластовете, възсед; 4. ам. вид сутиен.

upmost

- ['лpmoust] = uppermost.

upon

- [л'рon] = on.

upper

- ['лpъ] а горен; по-горен, по-висш; ~ circle втори балкон (в театър); to have/get/gain the ~ hand of имам/постигам надмощие/превъзходство над, вземам връх над, побеждавам; ~ storey горен стаж; разг. ум, акъл, глава; the U. House Камарата на лордовете, горната камара; сенатът; the ~ classes висшето общество; ~ servants домакин, иконом и пр.; the ~ ten (thousand), разг. the ~ crust аристокрацията. ['лpъ] n 1. горница на обувка; to be (down) on o.'s ~s разг. закъсал съм (финансово); 2. pl гетри, гамаши (от плат); 3. ам. стимулиращо средство, особ. амфетамин.

upper-class

- ['лpъklas] а принадлежащ към/присъщ на/ характерен за висшето общество.

upper-cut

- ['лpъkлt] n бокс удар (в брадата) изотдолу, апъркат.

uppermost

- ['лpъmoust] а 1. най-горен, най-висш; 2. преобладаващ, доминиращ; 3. най-високопоставен. ['лpъmoust] adv най-отгоре, най-отпред, на първо място.

uppish

- ['лpish] а самомнителен, надменен, надут; арогантен; снобски.

uppishness

- ['лpishnis] n надменност, надутост, снобизъм; дързост, нахалство.

uppity

- ['лpiti] разг. = uppish.

upraise

- [лp'reiz] v ост. издигам; подвигам; въздигам, възвишавам.

upright

- ['лprait] а 1. прав, изправен, отвесен; an ~ piano (обикновено) пиано (не роял); 2. добросъвестен, честен, почтен. ['лprait] n 1. = upright piano; 2. прът, кол, подпора; колона. ['лprait] adv право, изправено, отвесно.

uprising

- [лp'raizi¤] n 1. въстание, бунт; 2. ост. ставане от легло.

uproar

- ['лрro:] n шум, врява, бъркотия; the town was in an ~ в града цареше пълен хаос.

uproarious

- [лp'ro:riъs] а шумен, гръмогласен (обик. за смях, веселие).

uproot

- [лp'ru:t] v 1. изкоренявам (и прен.); 2. изтръгвам, отделям насила, откъсвам (от родина и пр.).

ups-a-daisy

- ['лpsъdeizi] = upsy-daisy.

upset

- [лp'set] v (upset) 1. (пре)обръщам се, (пре)катурвам (се); 2. обърквам, разстройвам (планове и пр.); 3. свалям (правителство); 4. обезпокоявам, разтревожвам; 5. разстройвам (стомаха на). [,лpset] n 1. преобръщане, прекатурване; 2. вълнение, смущение, безпокойство; 3. разстройване; разстройство; бъркотия; 4. неочакван/изненадващ резултат (в състезания, избори и пр.). ['лpset] а 1. прекатурен; 2. разтревожен, развълнуван; разстроен (и за стомах); 3. ~ price минимална цена при разпродаване на имущество на търг.

upshot

- ['лpshot] а окончателен/краен резултат; последица; заключение.

upside-down

- ['лpsaid'daun] adv наопаки; с главата надолу, в пълен безпорядък.

upsides

- ['лpsaidz] adv разг.: to be/get ~ with отвръщам си/отмъщавам си на; квит съм с.

upsilon

- [ju:p'sailъn] гръцката буква "ипсилон".

upstage

- [лp'steidj] a, adv 1. театр. (намиращ се/ставащ) към дъното на сцената; кино, телев. отдалечен/далечен от обектива; 2. разг. самомнителен, високомерен; снобски. [лp'steidj] v 1. театр. отклонявам вниманието от друг актьор към себе си; поставям в неизгодно положение; засенчвам; 2. отнасям се високомерно с.

upstairs

- [лp'stЁъz] n горният стаж. [лp'stЁъz] adv 1. горе, по-горе, нагоре; на горния етаж; 2. по-нагоре, на по-висока служба, 3. ам. в главата; she's all vacant ~ тя e съвсем празноглава. ['лpstЁъz] а намиращ се на по-горния етаж (и upstair); an ~ room стая на горния етаж.

upstanding

- [лp'staendi¤] а 1. прав, изправен; 2. строен, добре сложен; здрав и силен; 3. честен, почтен.

upstart

- ['лpsta:t] n 1. парвеню; 2. attr парвенюшки.

upstream

- ['лpstri:m] a, adv (който се движи) нагоре по/срещу течението.

upstroke

- ['лpstrouk] n черта/драсване нагоре (при писане, чертане, рисуване).

upsurge

- ['лpsъ:dj] n надигане; подем.

upswept

- ['лpswept] а сресан/вдигнат нагоре (за коса); an ~ hairdo прическа с вдигната от всички страни нагоре коса.

upsy-daisy

- ['лpsideizi] int разг. дет. хайде опа! (към дете, което е паднало).

uptake

- ['лp'teik] n 1. повдигане, издигане; 2. разбиране, схващане; quick in/on the ~ разг. бързосхващащ, интелигентен; 3. тех. вертикален отвод за газове и пр.; вентилационна тръба.

upthrow

- ['лрҐrou] n 1. изхвърляне нагоре; 2. = upheaval 1.

uptown

- ['лptaun] а, adv (намиращ се) в/(спадащ) към/(отнасящ се) за/(насочен) към по-горната/ам. жилищната/нетърговската част на града.

upturn

- ['лрtъ:n] v обръщам/вдигам нагоре; преобръщам. ['лрtъ:n] n преобръщане; благоприятен обрат/прелом.

upward

- ['лpwъd] а насочен/отиващ нагоре; нанагорен. ['лpwъd] adv по-нагоре, нанагоре; по-нависоко; and ~ и повече, и нагоре; ~ of повече от, над (за бройка).

upwards

- ['лpwъdz] adv по-нагоре, нанагоре; по-нависоко; and ~ и повече, и нагоре; ~ of повече от, над (за бройка).

uraemia

- [juъ'ri:miъ] n мед. уремия.

uraeus

- [ju:'ri:ъs] n изображението на свещената змия като символ на властта на египетските фараони (носено обик. на главата); урей.

ural-ëltaic

- ['juъrъlael'teik] а урало-алтайски.

uranium

- [ju:'reiniъm] n хим. уран.

uranus

- ['juъrъnъs] n 1. мит. бог Уран; 2. астр. Уран.

urban

- ['ъ:bъn] а градски; ~ guerrilla(s) въоръжени групи, водещи партизанска борба в населени пунктове; ~ renewal ам. програма за преустройство на стари и негодни за живеене къщи и квартали.

urbane

- [ъ:'bein] а изискан, изтънчен; любезен, учтив, вежлив.

urbanity

- [ъ:'baeniti] n изисканост, изтънченост; вежливост.

urbanization

- [,ъ:bъnai'zeishn] n урбанизация.

urbanize

- ['ъ:bъnaiz] v 1. придавам градски вид/характер на; 2. погражданявам.

urchin

- ['ъ:tshin] n 1. момче, палавник, хлапак; калпазанче; 2. ам. таралеж; 3. морски таралеж.

urdu

- [ur'du:] n езикът урду.

urea

- ['juъri] n хим. урея.

ureter

- [juъ'ri:tъ] n анат. уретер.

urethra

- [juъ'ri:Ґrъ] n анат. пикочен канал, уретра.

uretic

- [juъ'retik] а пикочен; диуретичен.

urge

- [ъ:dj] v 1. карам, подтиквам, подбуждам, пришпорвам (често с on); 2. искам/моля настойчиво; убеждавам, увещавам; 3. служа за причина/мотив, стимулирам, предизвиквам; ускорявам; 4. обръщам внимание на, наблягам на, изтъквам; to ~ on s.o. the necessity of убеждавам някого в необходимостта от. [ъ:dj] n импулс, тласък, подтик, порив; копнеж.

urgency

- ['ъ:djъnsi] n 1. спешност, неотложност; a matter of great ~ много бърза/неотложна работа; 2. неотложна нужда; 3. настойчивост; натиск.

urgent

- ['ъ:djъnt] а 1. бърз, срочен, спешен, неотложен; 2. много важен; належащ; 3. настоятелен.

uric

- ['juъrik] а хим. пикочен.

urinal

- ['juъrinъl] n 1. подлога (и bed ~ ); 2. писоар.

urinalysis

- [jurъ'naelisis] n (pl -ses [si:z]) мед. изследване на урината.

urinary

- ['juъrinъri] а пикочен.

urinate

- [juъri'neit] v уринирам.

urine

- ['juъrin] n урина, пикоч.

urn

- [ъ:n] n 1. урна; прен. гроб; 2. самовар (за чай, кафе и пр.).

urning

- ['ъ:ni¤] n хомосексуалист.

ursa

- ['ъ:sъ] n: Major/Minor ~ астр. Голямата/Малката мечка.

ursine

- ['ъ:sain] а книж. мечешки.

urticaria

- [ъ:ti'kЁъriъ] n копривна треска, уртикария.

urus

- ['juъrъs] n изчезнал вид див бик (Bos primigenius).

us

- [лs] pers pron нас, ни, на нас, нам.

usable

- ['ju:zъbl] а употребим, използваем.

usage

- ['ju:zidj] n 1. употреба; употребяване, използване; 2. установен/приет ред/практика/обичай; 3. отнасяне, обноска.

usance

- ['ju:zъns] n търг. срок за изплащане на задгранична полица.

use

- [ju:s] n 1. употреба, употребление, използване; to be in ~ употребявам се; to make ~ of, to put to good ~ използвам, оползотворявам; to be/fall/go out of ~ излизам от употреба, преставам да се употребявам; for the ~ of schools за училищна употреба; 2. възможност/право да си служа с/да използвам; to have a room and the ~ of the bathroom имам стая с право на ползване на баня; 3. нужда; to have no further ~ for не се нуждая вече от; 4. полза, смисъл; to be of ~ for полезен съм за; to find a ~ for s.th. намирам за какво да използвам нещо (влиза ми в работа); to have no ~ for разг. не обичам, не харесвам, не ми трябва; he is nо ~ не го бива, не върши работа, няма полза от него; it is nо ~ (с ger) няма смисъл/полза (да), безполезно/безсмислено е (да); it is nо ~ my/me talking/ for me to talk няма смисъл да говоря, безсмислено e да приказвам; what's the ~ of (c ger) какъв смисъл/каква полза да; 5. привичка, навик; установена практика; as was his ~ както беше свикнал, както обикновено правеше; 6. църк. ритуал на дадена църква; 7. юр. доход от имот. [ju:z] v 1. употребявам, използвам (as, for за), служа си/послужвам си с, (въз)ползвам се от; 2. отнасям се с, третирам (някого); how's the world been using you lately? разг. как си? как я караш? 3. to ~ up изразходвам, изчерпвам; довършвам, изконсумирвам; to feel ~d up чувствувам се съвсем изтощен/без сили.

used

- [ju:zd] а 1. употребяван, използван; стар; купен/ продаден на старо; унищожен (за марка); 2. тех. отработен. [ju:st] а свикнал, привикнал, навикнал (и с ger); to get ~ to s.th. свиквам с/навиквам на нещо. [ju:st] v pl (used not, did not use разг. use(d)n't ['ju:snt], didn't use) изразява обичайно действие в миналото: she didn't use to smoke тя не пушеше по-рано; my father ~ to say баща ми често/все казваше; he doesn't come as often as he ~ to той вече не идва така често, както (правеше) по-рано.

useful

- ['ju:sful] а 1. полезен, от полза (to, for за); ~ load полезен товар(на самолет и пр.); to make o.s. ~ разшетвам се, помагам, върша нещо полезно; 2. разг. добър, ценен; сръчен, оправен; 3. резултатен, успешен.

useless

- ['ju:slis] а 1. безполезен, не принасящ полза; негоден за нищо; 2. напразен, безрезултатен.

user

- ['ju:zъ] n 1. човек, който си служи с/се ползува от/използува нещо (of); 2. консуматор, потребител, купувач; 3. юр. упражняване на право на ползуване; ползуване; право на ползуване по давност.

usher

- ['лshъ] n 1. разпоредител (в театър, кино и пр.); 2. разсилен (в съдилище); 3. вратар; 4. церемониал-майстор; 5. ост., шег. помощник-учител; 6. ам. шафер. ['лshъ] v 1. водя, въвеждам, съпровождам (in); известявам за, възвестявам; to ~ in a new era откривам нова ера; 2. изпълнявам длъжност разпоредител и пр. (вж. usherЄ ).

usherette

- ['лshъ'ret] n разпоредителка (в театър, кино и пр.).

usquebaugh

- ['лskwibo:] n ирл., шотл. уиски.

usual

- ['ju:juъl] а обикновен, обичаен; the ~ , my ~ обичайното ми (питие и пр.); as ~ както винаги, по привичка; as is ~ with както обикновено става с, както е обичайно за; the ~ (thing) обичайното/общоприетото/нормалното (нещо).

usufruct

- ['ju:zjufrлkt] а юр. плодоползване, узуфрукт.

usurer

- [ 'ju:ъrъ] n лихвар.

usurious

- [ju:'zjuъriъs] a лихвapски.

usurp

- [ju:'zъ:p] v заграбвам, присвоявам си, узурпирам (имущество, трон, власт и пр.).

usurpation

- [ju:zъ'peishn] n заграбване, присвояване, узурпиране.

usurper

- [ju:'zъ:pъ] n узурпатор.

usury

- ['ju:jъri] n 1. лихварство; 2. незаконно висока лихва.

utensil

- [ju:'tensil] n съд, прибор; инструмент; рl принадлежности (домакински, писмени и пр.).

uterine

- ['ju:tъrain] а 1. анат. маточен, утробен; 2. от една майка, едноутробен (за брат, сестра).

uterus

- ['ju:tъrъs] n (pl -i [ai] ) анат. матка, утроба.

utilitarian

- [ju:'tili'tЁъriъn] I. а утилитарен; II. п утилитарист.

utilitarianism

- [ju:tili'tЁъrinizm] n yтилитapизъм.

utility

- [ju:'tiliti] n 1. полза; удобство; of public ~ общественополезен; 2. (public) utilities комунални услуги; 3. полезна/удобна/практична вещ; 4. ~ man театр. актьор, изпълняващ дребни роли. [ju:'tiliti] а 1. полезен; удобен; 2. практичен, стандартен (за дреха, мебел и пр.); 3. пригоден да служи за няколко цели.

utilizable

- ['ju:tilaizъbl] а използваем, който може да бъде оползотворен.

utilization

- [ju:tilai'zeishn] n използване, оползотворяване.

utilize

- ['ju:tilaiz] v използвам, служа си с, употребявам; оползотворявам.

utmost

- ['лtmoust] а 1. най-отдалечен; краен; пределен; 2. най-голям, най-висок, максимален; in the ~ degree във висша стелен, до краен предел; with the ~ care възможно най-грижливо. ['лtmoust] n възможно най-многото, висша степен, краен предел/точка; to the ~ до краен предел; to do o.'s ~ правя всичко, което мога, полагам свръхусилие.

utopia

- [ju:'toupiъ] n утопия.

utopian

- [ju:'toupiъn] I. a утопичен; II. п утопист.

utricle

- ['ju:trikl] n анат., бот. торбичка, мехур; камера.

utter

- ['лtъ] v 1. издавам (звук), изпускам (въздишка); 2. казвам, изричам, произнасям; изразявам с думи; 3. пускам в обръщение (фалшиви пари). ['лtъ] a 1. пълен, абсолютен, краен; решителен, категоричен; an ~ stranger съвършено непознат/чужд човек; 2. ~ barrister младши адвокат.

utterance

- ['лtrъns] n 1. изказване, изразяване, изричане; to give ~ to давам израз на; 2. (начин на) изговор, учленяване; дикция; 3. изказ, слово, реч; public ~ изявление, декларация. ['лtrъns] n книж.: (to fight, etc.) to the ~ (бия се и пр.) докрай/до последна възможност/до смърт.

utterly

- ['лtъli] adv напълно, съвършено, извънредно, крайно.

uttermost

- ['лtъmoust] I. a 1. най-отдалечен, краен; 2. най-голям; най-висок; последен; II. n: to the ~ of до крайния предел на.

uvula

- ['ju:vjulъ] n (рl -ae [i:]) анат. малко езиче, мъжец.

uvular

- ['ju:vjulъ] а фон. увуларен.

uxorial

- [лk'so:riъl] а характерен за/подобаващ на съпруга.

uxoricide

- [лk'so:risaid] n 1. убиец на жена си; 2. женоубийство.

uxorious

- [лk'so:riъs] а който много обича/слуша жена си.

uzbek

- [uz'bek] I. а узбекски; II. n 1. узбекистанец; 2. узбекски език.

v

- [vi:] 1. буквата V; 2. V-1, V-2 [vi: 'wлn, -'tu:] нем. летящи бомби фау едно/две; 3. нещо с формата на буквата V; 4. римската цифра V.

v-day

- ['vi:'dei] n ден на победата (във втората световна война).

vIP

- [,vi:,ai'pi:] n (pl VIPs [-pi:z]) много важна/високопоставена личност.

vac

- [vaek] n разг. 1. ваканция; 2. прахосмукачка.

vacancy

- ['veikъnsi] n 1. празно пространство/място; празнина; празнота, непълнота, пропуск; 2. незаето/вакантно място/служба/длъжност; to fill a ~ заемам вакантна длъжност; 3. липса на идеи/мисъл/интелигентност; 4. безучастие, равнодушие, апатия; разсеяност; 5. бездействие; безделие; 6. ам. незастроен участък/парцел и пр.; свободно от наематели помещение; помещение, което се дава под наем.

vacant

- ['veikъnt] а 1. свободен, незает, празен; пуст, ненаселен, необитаван; a ~ room свободна стая (в хотел и пр.), стая без наематели (в жилище); to leave a post ~ овакантявам длъжност; 2. празен, незает с нищо; разсеян; безучастен; блуждаещ; равнодушен, апатичен; 3. тъп, глупав, празноглав; ~ possession (обявена за продан) къща/апартамент и пр. без наематели.

vacate

- [vъ'keit] v 1. освобождавам, опразвам; овакантявам; оставям, напускам; отказвам се от (право, собственост и пр.); 2. юр. анулирам (договор, присъда, решение и пр.).

vacation

- [vъ'keishn] n 1. освобождаване, опразване, овакантяване; напускане; 2. ваканция (училищна, съдебна); the long/summer ~ лятната ваканция; 3. ам. отпуска; on ~ в отпуска, на почивка. [vъ'keishn] v ам. вземам/отивам в/прекарвам отпуска/ почивка.

vacationer

- [vъ'keishъnъ] n ам. курортист, летовник, почиващ.

vacationist

- [vъ'keishъnist] n ам. курортист, летовник, почиващ.

vacationland

- [vъ'keishъnlaend] n ам. място за спортуване и развлечения на летуващи/почиващи.

vaccinate

- ['vaeksineit] v ваксинирам (against против).

vaccination

- [,vaeksi'neishn] n ваксинация, ваксиниране.

vaccinen

- ['vaeksi:n] n ваксина.

vacillate

- ['vaesileit] v 1. люлея се, колебая се, трептя (особ. за стрелка); 2. колебая се, двоумя се (between); не се решавам.

vacillation

- [vaesi'leishn] n 1. клатушкане, люлеене, колебание; 2. колебливост, нерешителност; непостоянство.

vacuity

- [vъ'kjuiti] n 1. празнота, пустота; празно пространство, вакуум; 2. липса на мисъл/интерес/интелект; 3. безсмисленост, безсъдържателност; 4. рl безсмислени думи/постъпки и пр.

vacuous

- ['vaekjuъs] а 1. празен, незает, необитаван; пуст; 2. глупав, празен; безсмислен, безсъдържателен; 3. безизразен, безучастен (за поглед и пр.).

vacuum

- ['vaekjuъm] n (pl -s [-z-] , vacua [-kjuъ]) 1. празно пространство; 2. безвъздушно пространство, вакуум; 3. прен. пустота, празнота; изолираност: 4. attr вакуумен.

vacuum brake

- ['vaekjuъm,breik] n въздушна спирачка.

vacuum cleaner

- ['vaekjuъm,kli:nъ] n прахосмукачка.

vacuum flask

- ['vaekjuъm,fla:sk] n термос (и vacuum bottle).

vacuum pump

- ['vaekjuъm,pлmp] n вакуумна помпа.

vacuum tube, valve

- ['vaekjuъm,tju:b, vaelv] n електронна лампа.

vacuum-gauge

- ['vaekjuъm,geidj] n вакуум-метър, вакууммер.

vacuum-packed

- ['vaekjuъm,paekt] а с вакуумна опаковка.

vade-mecum

- ['veidi'mi:kъm, vaidi'meikъm] n лат. малък справочник, наръчник; пътеводител.

vagabond

- ['vaegъbond] а скитнически, чергарски, номадски. ['vaegъbond] n 1. скитник; 2. безделник, нехранимайко, хаймана. ['vaegъbond] v бродя, скитам (се), шляя се.

vagabondage

- ['vaegъbondidj] n 1. скитане; скитничество; 2. скитници.

vagabondish

- ['vaegъ,bondish] а скитнически, вагабонтски.

vagabondize

- ['vaegъbondaiz] v водя скитнически живот.

vagarious

- [vъ'gЁъriъs] а капризен, своенравен, непостоянен.

vagary

- ['veigъri] n странна/ексцентрична идея/постъпка, пришявка, приумица, каприз.

vagina

- [vъ'djainъ] n (pl -s [-z] , vaginae [vъ'djaini:]) анат. влагалище.

vaginal

- [vъ'djainъl] а анат. влагалищен.

vagrancy

- [veigrъnsi] n 1. скитничество, скитнически живот; 2. vagary.

vagrant

- ['veigrъnt] a 1. странствуващ/пътуващ музикант/племе и пр.; скитнически; 2. необуздан, капризен; странен, чудат; блуждаещ. ['veigrъnt] n скитник, празноскитащ; вагабонтин.

vague

- [veig] а неясен, смътен, неопределен; неясно формулиран/изразен/почувстван; съмнителен, двусмислен; ~ resemblance далечна/едва доловима прилика; I haven't the ~st notion of нямам ни най-малка представа за; he was very ~ on this point той не каза нищо определено по този въпрос.

vail

- [veil] n ост. обик. pl паричен дар; бакшиш; подкуп, рушвет. [veil] v ост., поет. 1. навеждам (оръжие и пр.), свалям (шапка и пр.) (особ. в знак на подчинение); 2. отстъпвам, прекланям се (to пред); 3. свеждам (очи, глава) в знак на уважение.

vain

- [vein] а 1. празен, пуст, безсъдържателен; лъжовен, лъжлив; 2. напразен, безполезен, безплоден, безсмислен, безрезултатен; неоснователен; in ~ напразно, без полза/резултат; 3. суетен; самомнителен; горд; to be ~ of имам прекалено високо мнение/голямо самомнение за (хубостта си и пр.); to take s.o.'s name in ~ говоря за някого непочтително, споменавам ненужно името му.

vainglorious

- [vein'glo:riъs] а тщеславен, славолюбив; суетен; който обича да се хвали.

vainglory

- [vein'glo:ri] n тщеславие, славолюбие; самохвалство; суета.

vainly

- ['veinli] adv 1. напразно, безполезно; 2. самомнително.

valance

- ['vaelъns] n (къса) драперия/волан около легло, балдахин над прозорец и пр.

vale

- [veil] n 1. поет. дол, долина: ~ of tears юдол плачевна, свят на мъки и печал; the ~ of years старостта; 2. канал за изтичане на вода, канавка. ['veili] int. п лат. сбогом; to say/take o.'s ~ сбогувам се, прощавам се.

valediction

- [,vaeli'dikshn] n 1. сбогуване, прощаване; 2. прощална реч/слово.

valedictorian

- [,vaelidik'to:riъn] n ам. студент отличник, който произнася прощално слово при завършване на випуска.

valedictory

- [,vaeli'diktъri] I. а прощален; II. n ам. прощално слово при завършване на випуск.

valence

- ['vaelъns] valance. ['veilъns] valency.

valency

- [vaelъnsi] n хим. валенция; валентност.

valentine

- ['vaelъntain] n 1. поздравителна картичка/писмо и пр., изпращано (обик. анонимно) на любим човек на 14 февруари (St. Valentine's Day); 2. възлюбен/възлюбена, избрани на/за този ден.

valerian

- [vъ'liъriъn] n 1. oсm. дилянка; 2. валериан.

valeric

- [vъ'lerik] а хим. валерианов.

valet

- ['vaelit] n 1. слуга, камериер; 2. прислужник в хотел и пр., който почиства/глади дрехи, лъска обувки и пр. ['vaelit] v служа като камериер на, обслужвам.

valetudinarian

- [,vaelitjudi'nЁъriъn] I. а болнав, с деликатно/крехко здраве; II. п човек, който прокалено много се занимава с/грижи за здравето си.

valetudinary

- [,vaeli'tjudinъri] valitudinarian 1.

valhalla

- [vael'haelъ] n 1. сканд. мит. валхала; 2. пантеон.

valiant

- ['vaeliъnt] а храбър, смел, доблестен.

valid

- ['vaelid] a 1. валиден, действителен, имащ законна сила; 2. добре обоснован, логичен; солиден, сериозен (за довод, възражение).

validate

- ['vaelideit] v 1. потвърждавам, узаконявам, ратифицирам; 2. обявявам (избори) за действителни/ (кандидат) за редовно избран.

validation

- [,vaeli'deishn] n потвърждаване, утвърждаване, ратификация.

validity

- [vъ'liditi] n 1. валидност, законност; 2. обоснованост.

valise

- [vъ'li:z] n 1. ам. пътна чанта, куфарче; 2. (войнишка) раница/торба.

valkyrie

- [vael'kiъri] n мит. валкирия.

valley

- ['vaeli] n 1. долина; 2. арх. улама, долия (на покрив).

vallum

- ['vaelъm] n лат. ист. крепостен вал, укрепление.

valonia

- [vъ'louniъ] n чашки на вид жълъд (употребявани за щавене, боядисване, правене на мастило и пр.).

valorize

- ['vaelъraiz] v изкуствено покачвам/поддържам (цени - особ. чрез държавни мерки), валоризирам.

valorous

- ['vaelъrъs] а поет. храбър, смел, доблестен, мъжествен.

valour

- ['vaelъ] n храброст, смелост, доблест.

valse

- [va:ls, vo:ls] фр. waltz.

valuable

- ['vaeljuъbl] I. a 1. ценен; скъпоценен, скъп; 2. много полезен, ценен; II. п обик. р1 ценности; скъпоценности.

valuation

- [,vaelju'eishn] n оценка; преценка; установена цена; she has too high a ~ on his abilities тя има прекалено високо мнение за неговите способности.

value

- ['vaelju:] n 1. ценност; цена; важност; полезност, полза; to learn the ~ of разбирам цената на/ползата от (нещо); of ~ ценен, полезен; 2. стойност; to the (total) ~ of на (обща) стойност; to lose/fall in/go down in ~ стойността ми се понижава, обезценявам се; прен. загубвам цената/стойността си; entertainment ~ забавност; food ~ хранителност; ~-added tax данък върху повишението в стойността на даден артикул по време на произвеждането му; 3. равностойност, равноценност, еквивалент; to be good ~ на сметка съм; струвам си парите; to get good ~ for o.'s money изкарвам си парите, получавам нещо равностойно на парите си, купувам на сметка; 4. значение (на знак); 5. мат. величина; 6. муз. продължителност (на нота); 7. точно/пълно значение/смисъл (на дума); 8. изк. съотношение на светлосенките в една картина; out of ~ твърде светло/тъмно; 9. рl стандарти (морални, етични и пр.); 10. биол. дял, категория; 11. рl ценности, достоинства (културни и пр.). ['vaelju:] v 1. ценя, оценявам; пресмятам, изчислявам; to ~ s.th. at оценявам нещо на (стойност); 2. ценя високо, скъпя; имам високо мнение за; придавам значение на; to ~ o.s. on/for s.th. гордея се с нещо.

valueless

- ['vaeljulis] а без стойност, неструващ нищо.

valuer

- ['vaeljъ] n оценител.

valuta

- [vъ'lju:tъ] n (курс на) валута.

valve

- [vaelv] n 1. клапа, клапан, вентил; 2. бот. преградка (на семенна кутийка); 3. зоол. раковина, черупка (на мида, стрида); 4. анат. клапа (сърдечна и пр.); 5. муз. клапа (на орган, флейта и пр.); 6. рад. (електронна) лампа; 7. ост. крило на двукрила/трикрила и пр. врата.

valved

- [vaelvd] а с клапа/клапи.

valvular

- ['vaelvjulъ] a 1. мед. отнасящ се до сърдечните клапи; 2. приличен на/функциониращ като клапа.

valvulitis

- [vaelvju'laitis] n възпаление на сърдечните клапи.

vamoose

- [vъ'mu:s] v ам. sl. офейквам, духвам, обирам си крушите, избягвам.

vamose

- [vъ'mous] v ам. sl. офейквам, духвам, обирам си крушите, избягвам.

vamp

- [vaemp] n 1. предница на обувка; 2. кръпка на обувка; 3. набързо скалъпено/скърпено нещо; 4. муз. импровизиран акомпанимент. [vaemp] v 1. слагам нова предница на обувка; 2. кърпя, закърпвам; поправям; подновявам; 3. скърпвам, изкалъпвам, скопосвам, импровизирам (up); 4. муз. импровизирам акомпанимент (за песен, танц). [vaemp] n разг. съблазнителка, безскрупулна флиртаджийка, жена вамп; авантюристка. [vaemp] v за жена 1. съблазнявам, изкушавам, примамвам, впримчвам (мъж); 2. флиртувам, държа се като жена вамп.

vampire

- ['vaempaiъ] n 1. вампир; 2. зоол. вампир (и ~bat); 3. прен. безскрупулен експлоататор, кръвопиец; 4. ам. жена, която безскрупулно експлоатира и разорява любовника си; 5. театр. трап.

vampirism

- ['vaempaiъrizm] n 1. вярване във вампири; 2. прояви на човек вампир (прен.).

van

- ['vaen] n авангард (и прен.); in the ~ of в челните редици на. ['vaen] 1. фургон (и luggage-/guard's-~ ); 2. покрита кола за пренасяне/превозване, фургон (и removal ~ ); delivery ~ кола за разнасяне на стоки; 3. кола за превозване на затворници (и prison/felon's ~ ); 4. циганска каруца. ['vaen] n 1. изпробване на качеството на руда чрез промиване; 2. веялка.

vanadium

- [vъ'neidiъm] n хим. ванадий.

vandal

- ['vaendl] I. а варварски, вандалски; II. n разрушител на културни ценности, вандал.

vandalism

- ['vaendъlizm] n вандализъм, вандалщина, варварство.

vandalize

- ['vaendъlaiz] v държа се като варварин, постъпвам вандалски, руша културни ценности; обезобразявам природата.

vandyke

- [vaen'daik] n 1. картина от Вандайк; 2. назъбена ленена/дантелена яка; 3. късо подстригана силно заострена брада; 4. назъбен/нарязан ръб; (островръх) фестон; 5. attr: ~-brown тъмнокафява боя/цвят.

vane

- [vein] n 1. ветропоказател; 2. крило на вятърна мелница; перка (на вентилатор, турбина); широката част (на перка, витло); 3. визьор (на нивелир).

vanguard

- ['vaenga:d] n воен. авангард; прен. преден/челен отряд.

vanilla

- [vъ'nilъ] n ванилия (растението и подправката).

vanish

- ['vaenish] v 1. изчезвам внезапно; 2. постепенно се загубвам, чезна, изчезвам; to ~ into space/thin air изгубвам се безследно, изчезвам като дим, изпарявам се; 3. мат. превръщам се в нула.

vanishing

- ['vaenishi¤] а изчезващ; чезнещ; ~ fraction мат. дроб, която се приближава до нула; ~ cream козм. бързо попиващ крем; ~ point убежна точка на линиите; прен. момент на пълно изчезване.

vanity

- ['vaeniti] n 1. суета, суетност; пустота; външен блясък; ~ bag/case/box дамска тоалетна чанта/кутия; V. Fair прен. панаир на суетата; 2. празнота, безполезност, безсмисленост; 3. самомнение, славолюбие, тщеславие; 4. ам. тоалетна масичка.

vanquish

- ['vae¤kwish] v 1. побеждавам, надвивам, покорявам, подчинявам; 2. преодолявам, превъзмогвам, надмогвам (чувство, страст).

vantage

- ['va:ntidj] n 1. предимство; превъзходство (в състезание и пр.); ~-ground, point of ~ удобна/изгодна позиция, за отбрана/нападение; 2. тенис отбелязване на точка след равен резултат.

vapid

- ['vaepid] а 1. блудкав, безвкусен, изветрял (за питие и пр.); 2. банален, изтъркан, безинтересен; плосък, скучен, вял, безсъдържателен (за разговор и пр.).

vapidity

- [vъ'piditi] n безвкусност и пр. (вж. vapid).

vaporization

- [veipъrai'zeishn] n образуване на пара, изпаряване.

vaporize

- ['veipъraiz] v превръщам (се) в пара, изпарявам (се).

vaporizer

- ['veipъraizъ] n изпарител, пулверизатор.

vaporous

- ['veipъrъs] а 1. парообразен, във вид на пара, парен, мъглив; 2. пълен с пара; 3. бързо изпаряващ се, летлив; 4. прен. нереален, невеществен; мимолетен, преходен.

vapour

- ['veipъ] n 1. пара; пари, изпарения; мъгла; 2. нещо недействително/невеществено; химера, фантазия, илюзия; 3. рl ост. нервна депресия, меланхолия; хипохондрия; истерия; 4. attr парен, от пара; ~ trail ав. диря от пара (след самолет), инверсионна следа. ['veipъ] v 1. изпарявам се; 2. дрънкам глупости, говоря врели-некипели; 3. хваля се, перча се.

vapoury

- ['veipъri] а 1. подобен на пара; мъглив, замъглен, неясен; 2. унил, паднал духом.

vaquero

- [vъ'kЁъrou] n мекс. каубой.

varangian

- [vъ'raendjiъn] ист. I. а варяжки; II. п варяг.

varec

- ['vaerek] n (пепел от) кафяви морски водорасли, от които се получава йод.

variability

- [,vЁъriъ'biliti] n променливост, променчивост; непостоянство.

variable

- ['vЁъriъbl] а 1. променлив, променчив; непостоянен, несигурен, на когото не може да се разчита; 2. изменяем, изменлив; 3. биол. отклоняващ се от типа си (за вид); променящ строежа/функцията си. ['vЁъriъbl] n 1. мат. променлива величина; 2. мор. променлив вятър; 3. мор. рl райони в океана, където ветровете често сменят посоката си.

variance

- ['vЁъriъns] n 1. вариране, промяна; разлика; несъгласие; разногласие, спор, препирня, разправия; to be at ~ with s.th. в разрез/противоречие съм с нещо (за теория, становище и пр.); to be at ~ with s.o. не съм съгласен с/на различни мнения сме с/във враждебни отношения/скарани сме с някого; 2. юр. несъответствие в документи/показания и пр.; 3. биол. отклонение от типа/вида.

variant

- ['vЁъriъnt] а 1. различен, различаващ се, по-друг, инакъв; ~ reading друга версия/вариант (в ръкопис); ~ spellings правописни варианти; 2. променлив, непостоянен; отклоняващ се (от типа и пр.). ['vЁъriъnt] n вариант; вариантна форма.

variation

- [vЁъri'eishn] n 1. изменение, видоизменение, промяна; колебание, отклонение; вариране (на температура, цени и пр.); 2. биол. отклонение (от типа); 3. разновидност; вариант; разлика, различие; 4. мат., муз. вариация; 5. балет соло танц.

variational

- [vЁъri'eishnl] а вариационен.

varicella

- [vaeri'selъ] n мед. варицела, лещенка.

varices

- [] вж. varix.

varicoloured

- ['vЁъri,kлlъd] а разноцветен, пъстър; прен. разнообразен.

varicose

- ['vaerikous] а мед. разширен, подут, варикозен (за вена).

varied

- ['vЁъrid] а 1. различен; 2. разнообразен; изпълнен с разнообразие (за живот, кариера и пр.); 3. променлив (за успех и пр.).

variegate

- ['vЁъrigeit] v разнообразявам; пъстря, изпъстрям, шаря, нашарвам.

variegated

- ['vЁъrigeitid] а пъстър, изпъстрен, разноцветен, шарен; на (цветни) петна; разнообразен; разностранен (за кариера и пр.).

variegation

- [vЁъri'geishn] n пъстрота, разноцветност, шареност; разнообразяване, изпъстряне, нашарване.

variety

- [vъ'raiъti] n 1. разнообразие; многообразие, разностранност; for the sake of ~ за разнообразие; 2. ред, редица, множество; for a ~ of reasons по много/по най-различни причини; 3. вид, сорт, разновидност (и биол.); 4. attr вариететен; естраден; ~ show/entertainment естраден концерт/представление; вариете, водевил; шоу; ~ theatre вариететен театър.

variety store

- [vъ'raiъti,sto:] n ам. магазин за най-различни дребни/евтини стоки.

variform

- ['vЁъrifo:m] а имащ различни форми, разнообразен по форма.

variola

- [vъ'raiъlъ] n мед. едра шарка, сипаница, вариола.

variometer

- [vЁъri'omitъ] n ел., рад., ав. вариометър.

variorum

- [,vЁъri'o:rъm] n 1. издание/текст с бележки/коментар от различни хора; 2. (издание, съдържащо) различни варианти на един текст.

various

- ['vЁъriъs] а 1. разни, различии; няколко, много; редица; ~ people have ~ opinions разни хора, разни мнения; 2. разнообразен, разностранен, многостранен.

varix

- ['vЁъriks] n лат. (pl varices [-si:z]) разширена вена/артерия.

varlet

- ['va:lit] n 1. ист. щитоносец, слуга на рицар, паж; 2. шег. мошеник, измамник, негодник.

varmint

- ['va:mint] n 1. разг. безобразник, пакостник (обик. за дете); 2. the ~ разг. лисицата; 3. диал. vermin.

varnish

- ['va:nish] n 1. лак; (nail) ~ лак за нокти; 2. лъскавина, лустро, шлифовка (и прен.); прикритие, маскировка. ['va:nish] v 1. лакирам; 2. лъскам, излъсквам; лустровам, шлифовам (и прен.); замазвам, прикривам.

varnishing day

- ['va:nishi¤,dei] n изк. вернисаж.

varsity

- [va:siti] n разг. 1. университет; 2. attr университетски (за спортен отбор и пр.).

vary

- ['vЁъri] v 1. меня (се), променям (се), (видо)изменям (се); варирам; разнообразявам; to ~ directly/inversely as мат. меня се право/обратно пропорционално на; 2. муз. въвеждам вариации; 3. различавам се; our opinions ~ on this point по този въпрос сме на различни мнения.

vas

- [vaes] n (pl vasa ['veisъ]) анат. съд, канал.

vascular

- ['vaeskjulъ] а бот., биол. съдов, васкуларен; ~ systems съдови системи (кръвоносна, лимфатична и пр.).

vasculum

- ['vaeskjulъm] n (pl vascula ['vaeskjulъ]) (метална) кутия на ботаник за събиране на растения.

vase

- [va:z] n ваза; a ~ of flowers ваза с цветя; flower ~ ваза за цветя.

vasectomy

- [vъ'sektъmi] n мед. операция за стерилизиране (на мъж).

vaseline

- ['vaesli:n] n вазелин.

vasomotor

- [veizou'moutъ] а анат. съдодвигателен, вазомоторен.

vassal

- ['vaesъl] n 1. ист. васал; 2. прен. подчинен, подвластен, роб; 3. attr васален; подвластен.

vassalage

- ['vaesъlidj] n 1. ист. положение на васал, васална зависимост; 2. прен. зависимост, робство.

vast

- [va:st] а 1. обширен, просторен, огромен, необятен; ~ expanse of water необятна водна шир; ~ majority огромно мнозинство 2. широк, пълен, изчерпателен; всестранен; 3. разг. голям. [va:st] n поет. шир, простор.

vastly

- ['va:stli] adv 1. в значителна степен, извънредно, неизмеримо; 2. разг. много.

vasty

- ['va:sti] vast.

vat

- [vaet] n голям съд за течности: казан, цистерна, бъчва, вана и пр. (използувани в пивоварството, при боядисване и пр.). [vaet] v (-tt-) подлагам на някакъв процес, слагам в казан, бъчва и пр.

vatican

- ['vaetikъn] n: the ~ Ватиканът.

vaticinate

- [vъ'tisineit] v пророкувам, предсказвам, предричам.

vaudeville

- ['voudъvil] n водевил; вариететно представление.

vault

- [vo:lt] n 1. арх. свод, купол; the ~ of heaven прен. небесният свод, небето; 2. подземен склад; изба; мазе; 3. подземно помещение за съхраняване на ценности; трезор; 4. подземие; (подземна) гробница. [vo:lt] v правя във форма на свод; слагам свод/купол над. [vo:lt] v 1. прескачам/подскачам, опирайки се на нещо; to ~ into the saddle скачам/мятам се на седлото; 2. прескачам (порта, ограда и пр.), опирайки се на ръце/тояга (и с over). [vo:lt] n (пре)скачане, (пре)скок.

vaulted

- ['vo:ltid] а сводест, засводен, със свод/сводове.

vaulter

- ['vo:ltъ] n човек, който прескача нещо (особ. с овчарски скок).

vaulting horse

- ['vo:lti¤,ho:s] n сп. кон (уред за прескачане).

vaunt

- [vo:nt] v 1. хваля се (of с) (успех и пр.); 2. хваля, възхвалявам, превъзнасям. [vo:nt] n 1. хвалба, похвала; 2. самохвалство.

veal

- [vi:l] n 1. телешко месо; 2. attr телешки, от телешко месо.

vealy

- ['vi:li] а като теле/телешко месо; прен. незрял.

vector

- ['vektъ] n 1. мат. вектор; attr векторен (за уравнение); 2. ав. курс/направление на самолет/ракета и пр.; 3. носител/разпространител на зараза/инфекция (паразит и пр.). ['vektъ] v направлявам полет (на самолет, ракета и пр.) чрез радиовълни.

veda

- ['veidъ:] n: the Veda(s) (една от) четирите древни свещени книги на индусите, Ведата, Ведите.

vedette

- [vi'det] n 1. конен часовой, кавалерийски пост; 2. торпеден катер.

veep

- [vi:p] ам. vice-president.

veer

- [viъ] v 1. променям постепенно посоката си, обръщам се (за вятър и пр.); 2. обръщам (се) по посока на вятъра (за кораб); 3. мор. отпущам въжета и пр.; прен. умело маневрирам; 4. променям курса (и прен.). [viъ] n промяна на посоката/курса; обръщане.

veg

- [vedj] разг. vegetable.

vegan

- ['vi:gъn] n строг/краен вегетарианец.

vegetable

- ['vedjitъbl] a 1. растителен; ~ oils растителни масла; the ~ kingdom растително царство, растенията; 2. зеленчуков; ~ dish постно ядене; 3. вегетариански; 4. прен. безинтересен, монотонен, пасивен (за живот и пр.). ['vedjitъbl] n 1. зеленчук, зарзават; green ~s 1) листни зеленчуци; 2) пресни зеленчуци; 2. прен. вегетиращ човек.

vegetal

- [vedjitl] 1. vegetableЄ; 2. vegetative.

vegetarian

- [vedji'tЁъriъn] n 1. вегетарианец; 2. attr вегетариански.

vegetarianism

- [vedji'tЁъriъnizm] n вегетарианство.

vegetate

- ['vedjiteit] v 1. раста; 2. прен. живея празен/еднообразен живот; живуркам, вегетирам.

vegetation

- [vedji'teishn] n 1. растителност, флора; зеленина; 2. растеж, растене; поникване; прорастване, кълнене, покълване.

vegetative

- ['vedjitъtiv] а 1. растителен, вегетационен; 2. физиол. вегетативен; 3. прен. вегетиращ, живуркащ.

vehemence

- ['vi:imъns] n сила; страст; страстност, бурност; увлечение, жар.

vehement

- ['vi:imъnt] а силен; страстен; бурен, яростен; стремителен, стихиен; разпален.

vehicle

- ['vi:ikl] n 1. (сухопътно) превозно средство; комуникационно средство; space ~ космически кораб; 2. изразно средство; проводник, носител (of, for с ger); 3. разтворител; спойка.

vehicular

- [vi'hikjulъ] а 1. превозен, транспортен; 2. (отнасящ се) за транспорт; 3. ам. автомобилен, моторизиран (за транспорт).

veil

- [veil] n 1. воал, воалетка, було; фередже, яшмак; покривало (особ. за глава); to take the ~ ставам монахиня, покалугерявам се; 2. завеса, перде (и прен.); to draw a ~ over s.th. премълчавам/потулвам/ скривам нещо; under the ~ of religion под прикритието на религията; beyond the ~ отвъдният/оня свят; to pass beyond the ~ умирам; 3. анат., зоол., бот. ципеста обвивка, ципа; було; 4. (лека) дрезгавост, пресипналост, прегракналост; 5. фот. лека замъгленост, неясност. [veil] v 1. забулвам (се), пребулвам (се); обвивам (се) с було/воал; 2. скривам, прикривам; премълчавам; замаскирвам.

veiling

- ['veili¤] n 1. материя за була/воали; 2. було, воал.

vein

- [vein] n 1. вена; 2. разг. кръвоносен съд; жила; 3. бот., зоол. жилка (на листа, крило и пр.); 4. жила, ивица (в дървесина, камък и пр.); 5. геол. жила; 6. прен. жилка, склонност, наклонност; влечение, стремеж; тенденция; to be in the (right) ~ в подходящо настроение/ разположен съм (for за); another remark in the same ~ още една забележка в същия дух.

veined

- ['veind] а (покрит) с жили/жилки; набразден (като) с жилки.

veinstone

- ['veinstoun] n геол. камък/скала с рудна жила.

veiny

- ['veini] а 1. с жилки; 2. жилест, с издути жили.

velar

- ['vi:lъ] а фон. веларен (за звук).

veld(t)

- [velt] n юж.-афр. поле, равнина; пасбище.

velitation

- ['veliteishn] n ост. леко спречкване, спор.

velleity

- [vi'li:iti] n 1. смътно желание; 2. лека склонност/наклонност.

vellum

- ['velъm] n 1. тънък пергамент, велен; ръкопис на велен; 2. копирна хартия, паус; 3. ~ paper веленова хартия; 4. тънка телешка и пр. кожа за подвързване на книги.

velocipede

- [vi'losipi:d] n 1. стар тип велосипед; 2. шег. велосипед; 3. детско велосипедче с три колела.

velocity

- [vilositi] n 1. скорост, бързина; at the ~ of light/sound,etc. със скоростта на светлината/звука и пр.; 2. аttr скоростен; за скорост; ~ gauge скоростомер; 3. рад. честота.

velour

- [vъ'luъ] n 1. велур (от коприна, коприна и памук); филц; 2. attr велурен; филцов.

velours

- [vъ'luъ] n 1. велур (от коприна, коприна и памук); филц; 2. attr велурен; филцов.

velum

- ['vi:lъm] n (pl vela ['vi:lъ]) 1. анат. мекото небце; 2. бот., зоол. ципа, мембрана.

velvet

- ['velvit] n 1. кадифе; 2. памучно кадифе, велвет; 3. sl. полза, печалба; to be on ~ 1) успехът/победата ми e сигурна; 2) преуспявам материално; 4. мъхеста кожа, покриваща растящ еленов рог. ['velvit] а 1. от/като кадифе; 2. кадифен, мек като кадифе; with ~ gloves меко, леко, внимателно; an iron hand in a ~ glove прен. добре прикрита бруталност.

velveteen

- [velvi'ti:n] n 1. памучно кадифе; 2. дефтин, бархет; 3. рl панталони/дрехи от памучно кадифе.

velvety

- ['velviti] а (мек и гладък) като кадифе.

vena

- ['vi:nъ] n (pl vinae ['vi:ni:]) лат. анат. вена.

venal

- ['vi:nl] а 1. продажен, подкупен; 2. користен, користолюбив.

venality

- [vi:'naeliti] n 1. продажност, подкупност; 2. користолюбива постъпка/подбуда.

venation

- [vi'neishn] n жилки по листо/по крило на насекомо.

vend

- [vend] v 1. юр. продавам; 2. предлагам за продан дребни стоки; ~ing machine автомат за продажба на дребни стоки (цигари, шоколад и пр.).

vendee

- [ven'di:] n юр. купувач.

vender

- ['vendъ] n 1. продавач; амбулантен търговец (обик. в съчет.); match ~ продавач на кибрит; news~ вестникопродавец и пр.; 2. vending machine (вж. vend 2.).

vendetta

- [ven'detъ] n вендета, кръвно отмъщение; прен. дълбока и трайна вражда.

vendor

- ['vendъ] n 1. продавач; амбулантен търговец (обик. в съчет.); match ~ продавач на кибрит; news~ вестникопродавец и пр.; 2. vending machine (вж. vend 2.).

veneer

- [vi'niъ] v 1. покривам/облицовам с фурнир; 2. придавам външен блясък на; замазвам, прикривам, замаскирвам. [vi'niъ] n 1. фурнир; 2. облицовка; 3. замазка; 4. лъскавина, политура; външен блясък, лустро, шлифовка (и прен.).

veneering

- [vi'niъri¤] n 1. полиране; лакиране, лакировка (и прен.); 2. материали за полиране/лакиране.

venepuncture

- ['veni,pл¤ktshъ] n мед. пробиване на вена за слагане на интравенозна инжекция.

venerable

- ['venъrъbl]а 1. почитан, уважаван, внушаващ респект; многоуважаем, достопочтен; 2. древен, многовековен; разг. стар.

venerate

- ['venъreit] v благоговея пред, почитам, уважавам, тача.

veneration

- [venъ'reishn] n дълбока почит, благоговение.

venereal

- [vi'niъriъl] а 1. полов; 2. венерически (за болести и пр.); ~ remedies лечебни средства за венерически болести.

venereologist

- [viniъri'olъdjist] n специалист по венерически болести, венеролог.

venereology

- [viniъri'olъdji] n мед. венерология.

venesection

- ['venisekshn] n мед. рязане на вена за пускане на кръв и пр.

venetian

- [vi'ni:shn] I. а венециански; ~ blind жалузи; ~ pearl изкуствен бисер; II. п венецианец.

vengeance

- ['vendjъns] n отмъщение, мъст; to take/inflict ~ on/upon отмъщавам си на; to swear ~ against заклевам се, че ще (си) отмъстя на; with a ~ разг. здравата, яката; прекалено; в пълния смисъл на думата; безспорно; this is punctuality with a ~ това се казва/е точност.

vengeful

- ['vendjful] а отмъстителен.

venial

- ['vi:niъl] a 1. извинителен; извиним, простим; 2. дребен (за грешка, прегрешение); рел. малък, не смъртен (за грях).

venipuncture

- [] venepuncture.

venisection

- [] venesection.

venison

- ['venisn] n еленово/сърнешко месо.

venom

- ['venъm] n 1. отрова (на змия, скорпион и пр.); 2. прен. отрова; злъч, злоба, злина.

venomous

- ['venъmъs] а 1. отровен (за змия и пр.); 2. зъл, злъчен; злобен.

venose

- ['vi:nous] а бот. с многобройни/издути жилки, жилест.

venous

- ['vi:nъs] а 1. физиол. венозен (за кръв); 2. venose.

vent

- [vent] n 1. отвор, дупка; цепка, цепнатина (за влизане на въздух); 2. комин; бойница, амбразура, мазгал; отдушник; 3. клапа (на духов инструмент); 4. цепка (на гърба на палто, сако, пола); 5. анат. заден отвор (на риба, птица и пр.); 6. прен. отдушник, простор; to give ~ to давам израз/воля на, изливам (гнева, възмущението си и пр.); to give ~ to a sigh изпускам въздишка, въздъхвам; to find a ~ in намирам отдушник в. [vent] v 1. пробивам отвор/дупка в; служа за отвор/отдушник/отвод; 2. изпускам, изтласквам; 3. давам израз/воля на, изливам; to ~ o.'s anger on изливам яда си върху; she ~ed herself in a torrent of tears тя намери отдушник в поток от сълзи/избухна в неудържим плач; 4. излизам на повърхността, за да поема въздух (за видра и пр.).

vent-hole

- ['venthoul] n отдушник; дупка за процеждане на въздух, пушек, светлина и пр.

vent-peg

- ['ventpeg] n канела, чеп, запушалка (на бъчва и np.).

vent-plug

- ['ventplлg] vent-peg.

ventage

- ['ventidj] n 1. отдушник; 2. клапа (на духов инструмент).

venter

- ['ventъ] n 1. анат. зоол. корем; 2. юр. утроба, майка; by one ~ едноутробен; a son by/the son of another ~ син от друга майка.

ventiduct

- ['ventidлkt] n шахта за проветряване.

ventil

- ['ventil] n муз. клапа на духов инструмент, вентил.

ventilate

- ['ventileit] v 1. проветрявам; 2. мед. пречиствам кръв (чрез дишане и пр.); 3. подлагам на разискване; обсъждам; разяснявам; 4. излагам, правя публично достояние.

ventilation

- ['ventileishn] n 1. проветряване, проветрение, вентилация; 2. разискване, обсъждане, разясняване; 3. attr вентилационен.

ventilative

- ['ventilъtiv] а проветрителен, вентилационен.

ventilator

- ['ventileitъ] n вентилатор.

ventral

- ['ventrъl] a 1. анат. коремен; 2. бот. намиращ се на предната/долната повърхност.

ventricle

- ['ventrikl] n анат. кухина; камера на сърцето.

ventriloquism

- [,ven'trilokwizm] n говорене чрез стомаха, вентрилоквизъм.

venture

- ['ventshъ] n 1. рискована/опасна работа/постъпка; риск, авантюра; at a ~ напосоки, наслука, на късмет; 2. търговска спекулация; 3. рискувана сума, заложени пари. ['ventshъ] v 1. смея, посмявам, дръзвам; осмелявам се, решавам се; позволявам си; to ~ an opinion осмелявам се да изкажа мнение; not to ~ near не смея да припаря до; to ~ on a perilous journey предприемам опасно пътуване; to ~ (on) a remark позволявам си да забележа; 2. рискувам, поставям на карта, залагам; nothing ~ nothing gain/have/win който рискува, той печели; will you ~ on a slice of my cake? ще опиташ ли едно резенче от моя кейк?

venturer

- ['ventshъrъ] n човек, който се занимава с рисковани сделки.

venturesome

- ['ventshъsъm] a 1. готов на риск; смел, дързък, решителен; 2. рискован, свързан с риск.

venturous

- ['ventshъrъs] a 1. готов на риск; смел, дързък, решителен; 2. рискован, свързан с риск.

venue

- ['venju:] n 1. юр. съдебен окръг (в който ще се гледа дело); to change the ~ предавам дело за разглеждане в друг окръг; прен. променям мястото на действието; измествам спора на друга плоскост; 2. място за срещи (особ. политически, спортни); сборище.

venus

- ['vi:nъs] n 1. мит., астр. Венера; 2. ~ 's flytrap насекомоядно растение (Dionaea muscipula); 3. красива жена, красавица; 4. плътска любов/желание.

veracious

- [vъ'reishъs] а верен, точен; истинен, правдив; честен.

veracity

- [vъ'raesiti] n истинност, правдивост; честност.

veranda

- [vъ'raendъ] n веранда, чардак.

verandah

- [vъ'raendъ] n веранда, чардак.

verb

- [vъ:b] n глагол.

verbal

- ['vъ:bl] а 1. словесен, езиков; 2. устен (за съобщение, договор, показания и пр.); 3. буквален, дословен (за превод и пр.); 4. глаголен, отглаголен; ~ noun отглаголно съществително; 5. дипл. вербален (за нота). ['vъ:bl] n 1. отглаголно съществително/прилагателно; 2. устно изявление/твърдение (особ. пред полицията).

verbalism

- ['vъ:bъlizm] n 1. устно, обик. многословно изразяване; многословие; 2. педантизъм, буквоядство.

verbalist

- ['vъ:bъlist] n 1. педант, буквоядец; 2. човек, който умее добре да използва думите.

verbalize

- ['vъ:bъlaiz] v 1. превръщам в глагол (друга част на речта); 2. изразявам с думи, давам устен израз на; 3. многословен съм.

verbally

- ['vъ:bъli] adv 1. устно; 2. словом; 3. дума по дума.

verbatim

- ['vъ:beitim] adv дословно, дума по дума. ['vъ:beitim] а дословен, предаден/преписан дума по дума.

verbena

- [vъ:'bi:nъ] n бот. върбинка.

verbiage

- ['vъ:biidj] n многословие, пустословие.

verbose

- [vъ:'bous] а многословен, празнословен.

verbosity

- [vъ:'bositi] n многословие, празнодумие.

verdancy

- ['vъ:dъnsi] n 1. зеленина, зелен цвят (на ливада и пр.); 2. незрялост, неопитност.

verdant

- ['vъ:dъnt] а 1. зелен, свеж, злачен; 2. незрял, неопитен, зелен.

verdict

- ['vъ:dikt] n 1. решение; присъда (на жури), sealed ~ писмено решение на жури, предадено на секретаря на съда; special ~ решение, в което са изложени фактите и доказателствата и се предоставя на съда да се произнесе; to bring in/return a ~ of guilty/not guilty юр. признавам за виновен/невиновен; 2. мнение, преценка; решение, присъда; to pass a ~ on изказвам мнение по; съдя; the ~ of the people думата на народа; the popular ~ общото мнение; the doctor has not yet given his ~ докторът не се e произнесъл още; my ~ differs from yours аз не мисля като вас, на друго мнение съм.

verdigris

- ['vъ:digris] n зелен меден окис; covered with ~ зеленясъл (за метал).

verdure

- ['vъ:djъ] n 1. зеленина, злак; листа, листак, шума; 2. свежест, младост.

verdurous

- ['vъ:djъrъs] а зелен, злачен.

verge

- [vъ:dj] n 1. край, предел; граница (и прен.), on the ~ of пред (прага на) (гибел и пр.); he is on the ~ of seventy той отива към седемдесетте; she was on the ~ of betraying her secret тя за малко щеше да издаде тайната си; 2. ивица трева (около леха, край път и пр.); 3. арх. връх на заострен покрив; стълб; колона; 4. жезъл (като символ на длъжност). [vъ:dj] v 1. клоня, приближавам се, отивам (to, towards към); the sun is ~ing towards the horizon слънцето клони към хоризонта/към заник; 2. to ~ on гранича с, приближавам се до, наближавам; the path ~s on the edge of a precipice пътеката достига до ръба на пропаст; he is verging on forty той наближава четиридесетте; to ~ on disaster пред бедствие/гибел съм.

verger

- ['vъ:djъ] n 1. носител на жезъл (при процесии); 2. (заместник-)ректор на университет и пр.; 3. църковен слуга, клисар.

veridical

- [vi'ridikl] а 1. истински, истинен, верен, правдив; 2. псих. отговарящ/съответствуващ на действителността, неилюзорен.

veriest

- ['veriist] а най-голям, краен, абсолютен.

verifiable

- ['verifaiъbl] а проверим, удостоверим.

verification

- [,verifi'keishn] n 1. проверка; 2. потвърждение; потвърждаване; доказателство.

verify

- ['verifai] v 1. проверявам; 2. потвърждавам; 3. изпълнявам (обещание); 4. юр. давам показания под клетва; удостоверявам истинността на (нещо); подкрепям (с доказателства).

verily

- ['verili] adv ост. наистина.

verisimilar

- [veri'similъ] а правдоподобен; вероятен.

verisimilitude

- [,verisi'militju:d] n правдоподобност; вероятност; ~ is not truth правдоподобността не е доказателство.

veritable

- ['veritъbl] а истински, същински.

verity

- ['veriti] n 1. истинност, достоверност (на твърдение и пр.); 2. основна истина; установен факт; in all ~ наистина.

verjuice

- ['vъ:dju:s] n 1. (кисел) сок от незрял плод; 2. кисело изражение; неприветливост; рязкост.

vermeil

- ['vъ:meil] n 1. vermilionЄ; 2. позлатен/посребрен метал; 3. яркочервен цвят.

vermicide

- ['vъ:misaid] vermifuge.

vermicilli

- [vъ:mi'seli] n фиде.

vermicular

- [vъ:'mikjulъ] vermiform.

vermiform

- ['vъ:mifo:m] а анат. червеобразен; ~ appendix червеобразен израстък, апендикс.

vermifuge

- ['vъ:mifjudj] n противоглистно средство.

vermilion

- [vъ:'miliъn] n 1. живачен сулфид, използуван като багрилно вещество; киновар; цинобър; 2. яркочервен цвят; 3. attr яркочервен, ален. [vъ:'miliъn] v боядисвам яркочервено.

vermin

- ['vъ:min] n обик. събир. 1. вредни животни/насекоми; вредители; паразити; 2. прен. паплач, сган.

verminous

- ['vъ:minъs] а 1. който e пълен с/има паразити (въшки, бълхи и пр.); 2. който се предава чрез/причинява от паразити; 3. отвратителен, гаден, гнусен; ам вреден.

vermouth

- ['vъ:mъҐ] n вермут.

vernacular

- [vъ'naekjulъ] a 1. народен, роден (за език); 2. написан на народен/роден език; 3. местен (за говор); ~ poet поет, който пише стихове на местен говор/диалект; 4. характерен за дадена област (за архитектура и пр.); ендемичен. [vъ'naekjulъ] n 1. роден/народен език; 2. местен говор, диалект; 3. жаргон на дадена професия; 4. шег. ругатни.

vernacularism

- [vъ'naekjulъrizm] n местна дума/израз/ идиом.

vernal

- ['vъ:nъl] а 1. пролетен; 2. ~ grass бот. миризливка (Anthoxanthum odoratum); 3. свеж, младежки.

vernalization

- [,vъ:nъlai'zeishn] n агр. яровизация.

vernation

- [vъ:'neishn] n бот. разположение на листата в пъпка.

vernier

- ['vъ:niъ] n тех. нониус.

veronal

- ['verъnъl] n фарм. веронал.

veronese

- [,verъ'ni:z] I. а веронски; II. n жител на Верона, веронец.

veronica

- [vъ'ronikъ] n 1. бот. великденче, вероника; 2. църк. кърпа с изображение на лика на Христос.

verruca

- [ve'ru:kъ] n (pl -cae [-si:]) мед., зоол., бот. брадавица, израстък.

vers libre

- [vъ:'li:br] n фр. лит. свободен стих.

versant

- ['vъ:sъnt] n 1. склон; 2. наклон, полегатост.

versatile

- ['vъ:sъtail] a 1. многостранен, всестранен; прен. гъвкав, подвижен, пъргав; ~ genius разностранен гений; ~ writer плодовит писател, пишещ в различни жанрове; 2. променлив, колеблив, несигурен, непостоянен; 3. бот., зоол. движещ се и напред, и назад; 4. подходящ/използваем за различни цели.

versatility

- [vъ:sъ'tiliti] n 1. многостранност; прен. гъвкавост, подвижност, пъргавост; 2. променливост, колебливост, несигурност.

verse

- [vъ:s] n 1. стих; стихотворна форма, стихосложение; in ~ в стихове; 2. строфа; 3. номерирано поделение на глава в библията; 4. солова част от черковен химн; 5. attr стихотворен, написан в стихове. [vъ:s] v 1. изразявам в стихотворна форма; 2. пиша стихове. [vъ:s] v запознавам подробно (in с); обучавам (in в).

verse-monger

- ['vъ:s'mлngъ] n стихоплетец.

versed

- [vъ:st] а опитен, изкусен; компетентен (in в, по).

verset

- ['vъ:sit] n муз. кратка прелюдия/интерлюдия (за орган).

versicoloured

- ['vъ:sikлlъd] а 1. пъстроцветен, шарен; 2. с менящи се цветове.

versification

- [,vъ:sifi'keishn] n 1. стихосложение; прозодия; 2. преработване в стихотворна форма/в стихове.

version

- ['vъ:shn] n 1. версия, редакция, текст; 2. превод; 3. вариант; 4. мед. обръщане на плода в матката за улесняване на раждането.

verso

- ['vъ:sou] n 1. лявата страница на отворена книга; 2. обратната страна (на монета, медал).

verst

- [vъ:st] n рус. верста.

versus

- ['vъ:sъs] prep 1. юр., сп. срещу, против; 2. в сравнение/контраст с, в противовес на.

vert

- [vъ:t] n юр., ист. (право на сеч на) горска шума/зеленина. [vъ:t] n хер. зелен цвят.

vertebra

- ['vъ:tibrъ] n (pl -brae [-bri:]) гръбначен прешлен; pl гръбначен стълб.

vertebral

- ['vъ:tibrъl] а гръбначен; ~ column гръбначен стълб.

vertebrate

- ['vъ:tibrъt] I. а гръбначен; II. n гръбначно животно.

vertebration

- [vъ:ti'breishn] n 1. образуване/делене на прешлени; 2. прен. здравина, якост, устойчивост.

vertex

- ['vъ:teks] n лат. ( pl vertices ['vъ:tisi:z]) 1. връх (особ. геом.); 2. анат. върхът на черепа, теме; 3. астр. зенит.

vertical

- ['vъ:tikl] а 1. отвесен, вертикален; 2. анат. отнасящ се до върха на черепа, теменен; ~ union професионален съюз, обхващащ работниците във всички процеси на даден отрасъл. ['vъ:tikl] n вертикал, отвес; out of the ~ наклонен, невертикален.

verticil

- ['vъ:tisil] n бот. пръстеновидно наредени/разположени листа и пр.

vertiginous

- [vъ:'tidjinъs] а 1. шеметен; причиняващ замайване; 2. замаен, зашеметен; страдащ от виене на свят; to feel ~ вие ми се свят, чувствувам се замаян; 3. въртящ се, виещ се; ~ current водовъртеж.

vertigo

- ['vъ:tigou] n замайване, виене на свят, световъртеж.

vervain

- ['vъ:vein] verbena.

verve

- [vъ:v] n живост; сила, енергия; замах; ентусиазъм.

vervet

- ['vъ:vit] n вид юж.-аф. маймуна.

very

- ['veri] adv 1. много (с adv, a); ~ good 1) много добър; 2) добре, съгласен съм; ~ well (много) добре, хубаво, съгласен съм; ~ tall много висок; ~ many много, мнозина; I was ~ much/разг. ~ surprised/annoyed бях много изненадан/раздразнен; 2. за усилване: 1) при превъзходна степен: the ~ best/the ~ last thing I can do (наистина) най-доброто/последното нещо, което мога да направя; he came the ~ next day той дойде още на другия ден; we did our ~ utmost направихме всичко, което можахме; 2) при тъждественост, противоположност: the ~ same/opposite точно същото/тъкмо обратното; 3) в съчет. с own: my ~ own мой собствен, само мой; you may keep it as your ~ own можеш да си го задържиш, твое си e; not ~ не много, не особено. ['veri] а 1. същ, същински, истински; пълен, съвършен; she is the ~ picture of her mother тя e същинска майчичка, прилича съвсем на майка си; the veriest simpleton knows it и най-големият глупак знае това; he could not, for ~ shame, refuse от кумова срама не можа да откаже; the ~ shame of it! какъв срам! срамота! безобразие! in ~ truth/deed наистина, действително, без съмнение; 2. самият; the ~ thing I wanted точно това, което ми трябва; this is the ~ spot I found it on точно тук/ей тук на го намерих; the ~ idea! представяш ли си! come here this ~ minute ела тук веднага; the ~ stones cry out дори и камъните крещят.

very light

- ['veri,lait] n воен. сигнална/осветителна ракета Вери.

vesica

- ['vesikъ] n 1. анат., зоол. мехур (особ. nuкочен); 2. изк. елипсовиден ореол (и ~ piscis/ piscium).

vesicant

- ['vesikъnt] a, n мед. (газ и пр.) причиняващ изприщване/мехури.

vesicate

- ['vesikeit] v мед. причинявам изприщване/мехури.

vesicle

- ['vesikl] n 1. анат. торбичка, киста, сак; белодробна алвеола; 2. пъпчица, мехурче; 3. геол. кухина в скала.

vesper

- ['vespъ] n 1. V. звезда вечерница, Венера; 2. рl църк. вечерня; 3. поет. вечер; 4. камбанен звън за вечерня (и ~ bell).

vespertine

- ['vespъtain] a 1. вечерен; 2. бот. който се разтваря вечер (за цвят); 3. нощен (за птица); 4. астр. който се спуска към хоризонта при залез слънце/залязва надвечер.

vespiary

- ['vespiъri] n гнездо на оси.

vessel

- ['vesl] n 1. съд, съдина; leaky ~ прен. недискретен човек, дърдорко; weak ~ библ. несигурен/ненадежден човек; the weaker ~ библ. жената; chosen ~ богоизбраник; ~s of wrath библ. съсъди на гнева; тирани; 2. плавателен съд, кораб; 3. анат. съд, канал; blood ~ кръвоносен съд.

vest

- [vest] n 1. ам. търг. жилетка; 2. долна риза, фланела, потник; 3. жабо/пластрон на рокля; 4. ост. дреха, облекло. [vest] v 1. прен. обличам; to ~ s.o. with power обличам някого във/давам някому власт; to ~ rights in s.o. давам права на някого; to ~ s.o. with rights in an estate давам някому права върху имот; to ~ all o.'s hopes in възлагам всичките си надежди/осланям се/разчитам на; 2. ост. обличам; 3. to ~ in преминавам/намирам се във владение на.

vest-pocket

- ['vest,pokit] n 1. джоб на жилетка; 2. attr джобен, съвсем малък/дребен; ~ camera миниатюрен фотоапарат; ~ park съвсем мъничък парк.

vesta

- ['vestъ] n (восъчен) кибрит.

vestal

- ['vestl] а девствен, целомъдрен, непорочен; ~ virgin весталка. ['vestl] n 1. весталка; 2. непорочна жена; монахиня.

vested

- ['vestid] а законен, неотемен; ~ rights юр. неотемни/безусловни права; ~ interests 1) законно придобити имуществени права; 2) капиталовложения; 3) корпорации, монополи.

vestee

- [ve'sti:] vest 3.

vestiary

- ['vestiъri] n 1. дрешник; 2. облекло, дрехи.

vestibule

- ['vestibju:l] n 1. вестибюл, хол; 2. преддверие, антре; коридор; трем, пруст; ~ train влак, чиито вагони са съединени със закрити коридори/платформи; 3. анат. преддверие, трем.

vestibule school

- ['vestibju:l 'sku:l] n ам. производствена школа; заводско училище/школа.

vestige

- ['vestidj] n 1. следа, диря; белег, признак, знак; частица, капка, капчица: not a ~ of ни помен/следа от; ни капка; not a ~ of evidence абсолютно никакви улики/доказателства; 2. ост. следа от стъпка; 3. биол. рудиментарен орган, рудимент.

vestigial

- [ve'stidjiъl] и закърнял, изроден, атрофиран (особ. за орган и пр.), рудиментарен.

vestment

- ['vestmъnt] n 1. одежда (и църк.); 2. покривка за олтар.

vestry

- ['vestri] n 1. църк. ризница, вестиарий; църковна канцелария; 2. енорийско събрание (и common/general/ordinary ~ ); енорийски съвет (и select ~ ).

vestryman

- ['vestrimъn] n енорийски налогоплатец; член на енорийски съвет.

vesture

- ['vestshъ] n поет. 1. одеяние, облекло; 2. покривало. ['vestshъ] v поет. 1. обличам; 2. покривам.

vet

- [vet] n разг. ветеринарен лекар, ветеринар. [vet] n ам. разг. ветеран. [vet] v (-tt-) вет. преглеждам, лекувам (животно); 2. прен. преглеждам, разглеждам, проучвам; проверявам (ръкопис, уред, кандидат и пр.); 3. разг., шег. преглеждам, лекувам (човек).

vetch

- [vetsh] n бот. 1. фий (Vicia sativa); 2. секирче (Lathyrus) (и vetchling).

veteran

- ['vetъrъn] n 1. ветеран (и прен.); 2. ам. бивш/демобилизиран фронтовак/военнослужещ; 3. attr стар, опитен, врял и кипял; многогодишен; дълголетен; ~ car стар модел кола (отпреди 1916 г.).

veterinarian

- [vetъri'nЁъriъn] n ветеринарен лекар.

veterinary

- ['vetъrinъri] I. а ветеринарен; ~ surgeon ветеринарен лекар; II. n ветеринарен лекар, ветеринар.

veto

- ['vi:tou] n (pl-es) (право на) вето; забрана, запрещение; отхвърляне; to put a/o.'s ~ on налагам вето на; забранявам; отхвърлям; to exercise the ~ упражнявам/използвам правото си на вето. ['vi:tou] v налагам вето на; забранявам; отхвърлям (законопроект, резолюция и пр.).

vex

- [veks] v 1. дразня, раздразвам; досаждам; сърдя, разсърдвам, ядосвам; to be ~ed сърдит съм, яд ме е (at, with на); how ~ing! колко неприятно/досадно! 2. поет. безпокоя, вълнувам; 3. ост. опечалявам, наскърбявам, натъжавам; 4. поет. вълнувам (море); 5. разисквам продължително, споря до безкрайност; ~ed question труден/много разискван проблем; 6. озадачавам, обърквам.

vexation

- [vek'seishn] n 1. дразнене, раздразване, разсърдване, ядосване; раздразнение, досада, яд; 2. неприятност, досадно нещо.

vexatious

- [vek'seishъs] а 1. дразнещ, досаден; мъчителен; 2. свързан с/създаващ неприятности/неудобство; противен; 3. юр. неоснователен, целящ единствено да дразни/тормози ответника.

via

- [vaiъ] prep 1. през (град. държава и пр.); 2. разг. с (превозно средство); 3. чрез, посредством; to send a letter ~ o.'s secretary изпращам писмо чрез секретаря си.

via media

- ['vaiъ 'mi:diъ] n лат. среден път, умерен курс.

viability

- [vaiъ'biliti] n 1. жизнеспособност; 2. приложимост.

viable

- ['vaiъbl] a 1. жизнеспособен; 2. изпълним, осъществим, приложим (за план и пр.).

viaduct

- ['vaiъdлkt] n виaдукт.

vial

- ['vaiъl] n мускал; шишенце, стъкълце; to pour out ~s of wrath on изливам гнева си върху, отмъщавам си на.

viands

- ['vaiъndz] n pl хранителни припаси, провизии, храна.

viaticum

- [vai'aetikъm] n (pl -a) 1. пътни и дневни; 2. провизии за из път: 3. църк. последно причастие.

vibes

- [vaibz] n pl разг. 1. vibraphone; 2. vibrations.

vibrant

- ['vaibrъnt] a 1. трептящ, вибриращ; звънлив; peзониращ (за звук); 2. изпълнен с живот/жизненост; бликащ от енергия; пращящ от здраве; 3. треперещ (от вълнение и пр.) (with); 4. звучен (за глас).

vibraphone

- ['vaibrъfoun] n муз. вибрафон.

vibrate

- ['vaibreit] v 1. трептя, вибрирам; 2. треперя, трепкам; туптя, тупам; 3. люлея се (за махало и прен.); колебая се; 4. клатя, люлея, движа; 5. отмервам (секунди и пр.); 6. (продължавам да) звуча (в ушите, паметта); 7. откликвам, проявявам отзивчивост; 8. колебая се.

vibration

- [vai'breishn] n 1. вибрация, трептене, трепкане; forced/free ~ тех. принудително/свободно трептене; 2. треперене; тупане, тупкане, туптене; 3. люлеене.

vibrato

- [vi:'bra:tou] n муз. вибрато.

vibrator

- [vai'breitъ] n тех. вибратор.

vibratory

- [vai'breitъri] а 1. вибриращ, трептящ; причиняващ трептене; вибрационен; 2. люлеещ се; 3. колебаещ се.

vibrio

- ['vibriou] n (pl vibriones [vibri'ouni:z]) биол. вибрион.

viburnum

- [vai'bъ:nъm] n бот. калина.

vicar

- ['vikъ] n викарий, свещеник, пастор; наместник; lay ~ псалт; V. of (Jesus) Christ папата; the ~ of Bray безпринципен човек; ренегат, приспособленец.

vicar general

- ['vikъ,djenъrъl] n архиерейски наместник.

vicarage

- ['vikъridj] n жилище/служба на свещеник.

vicarial

- [vai'kЁъriъl] а викарски, пасторски.

vicarious

- [vai'kЁъriъs] a 1. направен/извършен заради/ вместо друг; ~ suffering страдание, понесено вместо друг/вместо виновника; ~ punishment наказание за чужди грехове/по чужда вина; ~ sacrifice изкупителна жертва; 2. косвен, чужд, не свой; ~ pleasures преживени/изживени косвено чужди радости/удоволствия; to live by ~ labour живея от чужд труд; 3. делегиран (за власт, права); ~ ruler наместник; 4. заместващ (някого, нещо); 5. физиол. изпълняващ функцията на друг орган.

vice

- [vais] n 1. порок; поквара; he has no redeeming ~ той e прекален светец; 2. недостатък, недъг, дефект; 3. лош нрав (на кон, куче и пр.); 4. лит., театр. the V. олицетворение на порока в средновековните комедии; клоун. [vais] n 1. тех. менгеме; as firm as a ~ здраво стегнат/закрепен, неподвижен; 2. силно стискане при ръкуване. [vais] v слагам/стягам/стискам (като) в менгеме. [vais] n разг. заместник (на президент и пр.). ['vaisi] prep лат. на мястото на.

vice squad

- ['vais'skwod] n полицейски отряд за борба с проституцията, комарджийството и др. незаконни деяния.

vice versa

- ['vaisi'vъ:sъ] adv лат. обратно; to call black white and ~ наричам бялото черно и обратно (черното бяло); he blames his wife and ~ той обвинява жена си и обратно (тя него).

vice-admiral

- ['vaisaedmirъl] n вицеадмирал.

vice-chairman

- [' vais'tshЁъmъn] n (pl -men) подпредседател.

vice-chancellor

- [' vais'tsha:nsъlъ] n 1. вицеканцлер; 2. заместник-ректор по административната част.

vice-consul

- ['vais'konsъl] n заместник/изпълняващ длъжността на консул, вицеконсул.

vice-dean

- ['vais'di:n] n заместник-декан.

vice-governor

- ['vais'gлvъnъ] n вицегубернатор, заместникуправител.

vice-king

- [' vais' ki¤] viceroy.

vice-president

- ['vais'prezidъnt] n 1. заместник министърпредседател; 2. заместник-председател, подпреседател, вицепрезидент.

vice-regal

- ['vais'ri:gl] а вицекралски.

vicegerent

- ['vais'djerъnt] n заместник; пълномощник.

vicennial

- [vais'eniъl] a 1. двадесетгодишен; който трае/ продължава 20 години; 2. който става/се провежда всеки 20 години.

vicereine

- ['vaisrein] n 1. жена на вицекрал; 2. жена вицекрал.

viceroy

- ['vaisroi] n вицекрал.

vichy

- ['vi:shi] n: ~ (water) минерална вода от гр. Виши.

vicinage

- ['visinidj] n 1. съседство; 2. околност(и); 3. съседски отношения.

vicinal

- ['visinl] а 1. съседен; 2. местен, локален; ~ road междуселски път.

vicinity

- [vi'siniti] n 1. околност(и), район; близост; in the ~ of близо до, около; в околността/района на; 2. близост, родство (to с).

vicious

- ['vishъs] а 1. порочен; лош, покварен; ~ pratices мошеничества; разврат; 2. неправилен, погрешен, дефектен; ~ argument несъстоятелен довод; 3. зъл, злобен; злостен, проклет; гневен, яростен, ожесточен; 4. зъл, упорит, с лош нрав (за кон); 5. ужасен, нетърпим (за болка, време и пр.); ~ headache страшно главоболие.

vicious circle

- ['vishъs,sъ:kl] n омагьосан/порочен кръг.

vicissitude

- [vi'sisitju:d] n 1. превратност, (рязка) промяна; 2. поет. смяна, редуване.

victim

- ['viktim] n жертва, пострадал (на/от война, бедствие, нещастен случай и пр.); to be the ~ of жертва съм на; to fall (a) ~ to, to become the ~ of ставам жертва на; to die a ~ to умирам от.

victimization

- [viktimai'zeishn] n 1. мъчене, измъчване; 2. мамене, измамване, излъгване, изиграване, изхитряване; 3. гонене, преследване; уволнение (особ. по политически причини).

victimize

- ['viktimaiz] v 1. мъча, измъчвам; 2. мамя, измамвам, изигравам, изхитрям; 3. гоня, преследвам; уволнявам (особ. по политически причини).

victor

- ['viktъ] n 1. победител; 2. attr победоносен; ~ nations страни победителки.

victoria

- [vik'to:riъ] n 1. лека двуместна карета; 2. бот. виктория регия (огромна водна лилия) (и ~ lily); 3. вид питомен гълъб; 4. вид едра сочна слива.

victorian

- [vik'to:riъn] I. а викториански, от епохата на кралица Виктория; II. п викторианец, писател от епохата на кралица Виктория (1837-1901 г.).

victoriana

- ['viktori'a:nъ] n pl произведения, характерни за викторианската епоха.

victorious

- [vik'to:riъs] а победен, победоносен; който е победил; ~ army армия победителка; to be ~ over побеждавам.

victory

- ['viktъri] n 1. победа; 2. ~ gardens частни зеленчукови градини, обработвани през и след Втората световна война.

victress

- ['viktris] ж.р. от victor.

victual

- ['vitl] n обик. pl хранителни продукти, провизии; продоволствие, храна. ['vitl] v 1. продоволствувам (се), снабдявам (се)/запасявам (се) с хранителни продукти; 2. храня се, ям.

victualler

- ['vitlъ] n 1. доставчик на хранителни продукти; гостилничар; licensed ~ гостилничар, който има разрешение да продава спиртни напитки; 2. продоволствен кораб.

vicufta

- [vi'ku:njъ] n 1. юж.-ам. животно от рода на ламите; 2. вълна/плат от вълната на това животно.

vide

- ['vaidi] v imp лат. виж; ~ supra/infra виж/погледни по-горе/по-долу.

videlicet

- [vi'di:liset] adv (съкр. viz) (чете се обик. като namely) т.е., сиреч, именно.

video

- ['vidiou] n 1. ам. телевизия; 2. attr телевизионен.

video-recording

- ['vidiouri'ko:di¤] n видеозапис.

video-tape

- ['vidiou'teip] n лента за видеозапис. ['vidiou'teip] v правя видеозапис.

videophone

- [vidiou 'foun] n видеотелефон.

vie

- [vai] v състезавам се, съревновавам се, съпернича (with s.o. in s.th. с някого по/в нещо).

viennese

- [vie'ni:z] I. а виенски; II. n виенчанин.

vietnamese

- [vietnъ'mi:z] I. а ветнамски; II. n виетнамски език.

view

- [vju:] n 1. гледка, изглед, вид; илюстрована картичка; 2. гледане; зрително поле; кръгозор; at one ~ с един поглед; in ~ които се вижда/предвижда/предстои; the end in ~ целта, която се преследва; in full ~ of пред очите/погледа на, пред самия; to come in ~ of виждам, съзирам, пред очите ми се открива; бивам видян/съзрян от; to come into ~ появявам се, задавам се; изниквам, възниквам; to burst on s.o.'s ~ изпречвам се пред (очите на) някого; to keep in ~ 1) не изпyскам от очи; 2) имам предвид; to pass from s.o.'s ~ скривам се от погледа на; 3. представа, идея; to form a clear ~ of съставям си ясна представа за; 4. възглед, мнение, схващане, гледище (on); in my ~ според мен, по мое мнение; to take the ~ that на мнение съм/смятам, че; to take a dim/poor ~ of не вярвам, че ще излезе нещо от, гледам скептично/ неодобрително на; to take the short ~ мисля само за настоящето, проявявам късогледство; to take the long ~ гледам/виждам нещата в перспектива; to meet/fall in with s.o.'s ~s съгласен съм с, приемам мнението/идеите и пр. на някого; to take a different/grave/light/sober, etc. ~ of гледам по-иначе/сериозно/леко/трезво и пр. на; to hold extreme ~s имам крайни възгледи, вземам крайни становища; 5. намерение, план; помисъл, замисъл; in ~ of предвид на, поради; with a/the ~ of, with a ~ to c оглед на, с надежда/цел да, за да (с ger); 6. преглед, разглеждане, обзор; on ~ изложен за разглеждане/на показ и пр.; private ~ 1) закрита изложба (само за поканени); 2) изложба на картини от частна колекция; 7. юр. оглед; 8. изглед; гледка, поглед; front ~ фасада, лице. [vju:] v 1. гледам, разглеждам; съзерцавам; an order to ~ позволение за разглеждане (на обявена за продан къща и пр.); 2. гледам на, имам отношение към; разглеждам, правя обзор на; he ~s the matter in a different light той гледа на/вижда нещата по-иначе; 3. юр. правя оглед на; 4. гледам телевизия.

view-finder

- ['vju:faindъ] n фот. визьор.

view-halloo

- ['vju:hъ'lu:] n провикване на ловец при съглеждане на лисица.

viewer

- ['vju:ъ] n 1. разг. телевизионен зрител, телезрител; 2. диаскоп.

viewless

- ['vju:lis] а 1. поет. невидим; 2. без/нямащ мнение.

viewpoint

- ['vju:point] n гледна точка, гледище.

viewy

- ['vju:i] а 1. разг. чудат, ексцентричен; фантазиращ; 2. екстравагантен, фрапантен.

vigil

- ['vidjil] n 1. бдение; to keep ~ бдя; 2. църк. навечерие на празник; обик. рl нощно бдение.

vigilance

- ['vidjilъns] n бдителност; ~ committee ам. 1) самоволна организация за поддържане на реда/ нравствеността; 2) терористична организация, насочена срещу негрите в южните щати.

vigilant

- ['vidjilъnt] а бдителен.

vigilante

- [vidji'laenti] n член на vigilance committee (вж. vigilance).

vignette

- [vi'njet] n 1. винетка; 2. портрет/снимка до рамената, чиито контури постепенно се губят; 3. скица, литературен портрет. [vi'njet] v 1. оформям като винетка; правя снимка до рамената; замъглявам външните контури (на снимка); 2. описвам накратко, скицирам.

vigor

- ['vigъ] n am. 1. сила, мощ, мощност, енергия, енергичност; жизненост; 2. якост, крепкост, здравина; 3. яркост, убедителност (на стил и пр.); with ~ здраво, енергично.

vigorous

- ['vigъrъs] а 1. силен, мощен, енергичен; деен, деятелен; 2. здрав, як, крепък; 3. изискващ енергия/сила; 4. ярък, убедителен (за стил); 5. буен, избуял.

vigour

- ['vigъ] n 1. сила, мощ, мощност, енергия, енергичност; жизненост; 2. якост, крепкост, здравина; 3. яркост, убедителност (на стил и пр.); with ~ здраво, енергично.

viking

- ['vaiki¤)] n викинг.

vilayet

- [vila'jet] n вилает.

vile

- [vail] a 1. долен, низък, подъл, безчестен; 2. противен, гаден, отвратителен; мръсен, гнусен; ~ weather разг. гадно/отвратително време; 3. унизителен, срамен; 4. ост. без никаква стойност.

vilification

- [vilifi'keishn] n хулене, злословене, клеветене, оклеветяване, чернене, очерняне.

vilifier

- ['vilifaiъ] n клеветник, хулител.

vilify

- ['vilifai] v клеветя, оклеветявам, черня, очерням, злословя по адрес на, хуля.

vilipend

- ['vilipend] v книж. 1. говоря с пренебрежение за; подценявам; унижавам; 2. vilify.

villa

- ['vilъ] n вила.

village

- ['vilidj] n 1. село; 2. attr селски.

villager

- ['vilidjъ] n селянин; селски жител.

villain

- ['vilъn] n 1. подлец, негодник; злодей, престъпник; the ~ of the piece главният злодей (в драма); прен. главният виновник; 2. шег. разбойник; you little ~ ! ax ти, дяволче! 3. ост. селяк, селендур; 4. villein.

villainous

- ['vilъnъs] a 1. долен, низък, подъл, безчестен; злодейски; 2. разг. отвратителен, гаден, противен; невъзможен.

villainy

- ['vilъni] n 1. низост, подлост; 2. злодейство, злодеяние, престъпление.

villein

- ['vilin] n ист. феодален селянин; крепостен селянин; вилан.

villeinage

- ['vilinidj] n ист. положение на вилан, крепостна зависимост.

vim

- [vim] n разг. сила, енергия; put more ~ into it! (хайде,) понапрегни се!

vinaigrette

- [vini'gret] n 1. готв. сос (за зелена салата и пр.), винегрет (и ~ sauce); 2. шишенце/флаконче за парфюм и пр.

vincible

- ['vinsibl] а победим, преодолим.

vindicate

- ['vindikeit] v 1. защищавам, браня; застъпвам се за; поддържам; отстоявам; 2. потвърждавам, доказвам (правотата на), установявам (истинността на); 3. оправдавам, реабилитирам; 4. отмъщавам за.

vindication

- [vindi'keishn] n 1. защита, застъпничество; 2. доказателство; 3. оправдание, реабилитиране; 4. отмъщение.

vindicator

- ['vindikeitъ] n защитник, поборник, бранител.

vindicatory

- ['vindikeitъri] а 1. оправдателен, реабилитиращ; защитен; 2. наказателен (за закон).

vindictive

- [vin'diktiv] a 1. отмъстителен; 2. наказателен; ~ damages юр. свръхкомпенсация (обезщетение плюс глоба).

vine

- [vain] n 1. лоза (и grape-~ ); (to dwell) under o.'s ~ and fig-tree (живея си спокойно) у дома; 2. пълзящо/увивно растение; ~ arbour асма.

vine-dresser

- [' vain,dresъ] n лозap.

vine-grower

- ['vain,grouъ] n лозар.

vine-growing

- ['vaingroui¤] n лозарство.

vine-harvest

- ['vain,ha:vist] n гроздобер.

vine-stock

- ['vainstok] n лозова пръчка.

vinegar

- [,vinigъ] 1. оцет; прен. намръщеност, нацупеност, троснатост; 2. attr оцетен; прен. кисел, нацупен, сърдит; 3. ам. живост, сила, енергичност.

vinegary

- ['vinigъri] а 1. като оцет, кисел (и прен.); 2. неприятен; раздразнителен, язвителен.

vineleaf

- ['vainli:f] n лозов лист.

vinery

- ['vainъri] n парник за отглеждане на лози.

vineyard

- ['vinjъd] n лозе.

vingtetun

- [vaenteiъ:n] n двадесет и едно (игра на карти).

vingtun

- [vaentъ:n] n двадесет и едно (игра на карти).

viniculture

- ['vinikлltshъ] n лозарство.

vino

- ['vinou] n разг. евтино некачествено вино.

vinous

- ['vainъs] a 1. винен; 2. пийнал, пиян; пиянски.

vintage

- ['vintidj] n 1. гроздобер; прен. реколта; 2. вино от дадена реколта (обик. ~-wine); 3. поет. вино; 4. прен: нещо, направено/създадено в дадена година/ период. []а 1. от добра реколта; качествен; изключителен; ~ year година с добра реколта на грозде; изключително плодородна година; 2. от най-добрите, от висока класа (особ. за произведение, постижение от минала епоха); ~ car 1) стар модел кола (особ. от периода 1917-1930 г.); 2) спортна кола отпреди повече от 30 години.

vintager

- ['vintidjъ] n гроздоберач.

vintner

- ['vintnъ] n винар.

vinyl

- ['vainil] n вид пластмаса, винил.

viol

- ['vaiъl] n муз., ист. виола; bass ~ виола да гамба.

viola

- ['vaiъlъ] n бот. трицветна теменуга. [vai'oulъ] n муз. виола.

violaceous

- [,vaiъ' leishъs] a 1. бот. от семейството на теменугите; 2. виолетов, теменужен.

violate

- ['vaiъleit] v 1. нарушавам, престъпвам; смущавам (ред и пр.); to ~ s.o.'s privacy натрапвам се на някого; 2. осквернявам, опетнявам, профанирам; 3. изнасилвам.

violation

- [vaiъ'leishn] n 1. нарушаване, нарушение, престъпване; смущаване (на ред и пр.); 2. оскверняване, опетняване, профаниране; 3. изнасилване.

violator

- ['vaiъleitъ] n 1. нарушител, смутител; 2. осквернител.

violence

- ['vaiъlъns] n 1. сила, буйност, несдържаност; стремителност; ярост; ревност, жар; 2. буйство, насилие (и юр.); by ~ с насилие, насилствено; to die by ~ умирам от насилствена смърт; to do ~ to упражнявам насилие над; изнасилвам; осквернявам, опетнявам, профанирам; to do ~ to o.'s feelings действувам против убежденията си; 3. извращаване, извращение.

violent

- ['vaiъlъnt] а 1. много силен, буен, бурен, стихиен; бесен, яростен, буйствуващ; жарък, ревностен; ~ efforts отчаяни усилия; 2. сприхав, раздразнителен, избухлив; to be in a ~ temper разярен съм; to become ~ разярявам се; започвам да буйствувам; 3. страстен; 4. насилствен; to die/meet a ~ death умирам от насилствена смърт; to lay ~ hands on заграбвам, присвоявам, обсебвам със сила; упражнявам насилие над; to lay ~ hands on s.o. нападам брутално някого; to lay ~ hands on o.s. посягам на живота си; to resort to ~ means прибягвам до насилие; 5. ярък (за цвят).

violet

- ['vaiъlit] n 1. теменуга, теменужка, виолетка; 2. теменужен/виолетов цвят. ['vaiъlit] а виолетов, теменужен, морав, лилав.

violin

- ['vaiъlin] n 1. цигулка; 2. attr за цигулка, цигулков, виолинов.

violinist

- [vaiъ'linist] n цигулар, виолонист.

violoncellist

- [vaiъlъn'tshelist] n виолончелист.

violoncello

- [vaiъlъn'tshelou] n виолончело.

viper

- ['vaipъ] n 1. пепелянка; усойница; 2. прен. змия.

viperish

- ['vaipъrish] а отровен; зъл/злобен/ехиден като змия.

viperous

- ['vaipъrъs] а отровен; зъл/злобен/ехиден като змия.

virago

- [vi'reigou] n 1. женище, мъжкарана; кавгаджийка; 2. амазонка; смела/юначна жена.

viral

- [' vaiъrъl] а вирусен.

vires

- [] вж. vis.

virescent

- [vi'resъnt] а бот. 1. зелен, зеленикав; зеленеещ се, раззеленяващ се; 2. необикновено/необичайно неестествено зелен.

virgin

- ['vъ:аjin] n 1. девица, мома, девойка; девственица; the V. Дева Мария; 2. Virgo. ['vъ:аjin] а 1. момински; 2. девствен; the V. Queen кралица Елизабет I; 3. прен. девствен; чист, неопетнен, недокоснат, непокътнат, нов; още неупотребяван/необработен; ~ soil девствена земя, целина (и прен.); ~ peak неизкачен/непокорЅн връх; 4. самороден, чист (за метал); 5. първи (за реч, опит и пр.); 6. биол. партеногенетичен; ~ birth 1) peл. раждането на Христос от Дева Мария; 2) биол. партеногенеза.

virginal

- ['vъ:djinъl] а 1. девствен, чист, неопетнен; невинен, непорочен; ост. момински; 2. биол. партеногенетичен. ['vъ:djinъl] n муз. ист. ранна форма на клавесина.

virginia

- [vъ:'djinjъ] n 1. тютюн от щата Вирджиния; 2. ~ creeper вид дива пълзяща лоза.

virginity

- ['vъ:'djiniti] n девственост.

virgo

- ['vъ:gou] n Дева (съзвездие и знак на зодиака).

viridescent

- [viri'desъnt] а зеленикав.

viridity

- [vi'riditi] n 1. зеленина: 2. невинност, наивност.

virile

- ['virail] a 1. възмъжал; 2. мъжки, полово зрял; 3. мъжествен, силен, мощен, енергичен; ~ mind буден/пъргав ум.

virility

- [vi'riliti] n 1. възмъжалост, полова зрялост; 2. мъжество, мъжественост, юначество; сила, енергия, енергичност.

virology

- [vai'rolъdji] n вирусология.

virtu

- ['vъ:tu:] n uт. 1. любов/вкус към изящните изкуства; 2. художествено произведение, старинен предмет, рядкост (и article/object of ~ ).

virtual

- ['vъ:tjuъl] a 1. истински, действителен, фактически; it is a ~ promise това e равностойно на обещание; 2. опт. виртуален (за образ, фокус и пр.).

virtually

- ['vъ:tjuъli] adv фактически, всъщност; все едно че, почти, на практика/дело.

virtue

- ['vъ:tju:] n 1. добродетел, целомъдрие; to follow ~ водя порядъчен живот; to make a ~ of necessity давам си вид, че върша доброволно/от чувство на дълг нещо, което така или иначе грябва да направя; a woman of ~ почтена/добродетелна жена; 2. добро качество/свойство, достоинство; it has the ~ of being unbreakable хубавото му e, че не се чупи; 3. сила, ефикасност; by/in ~ of по силата на, въз основа на; a remedy of great ~ добре действащо средство; there is no ~ in such drugs такива лекарства не са ефикасни.

virtuosity

- [vъ:tju,ositi] n виртуозност, вещина.

virtuoso

- [vъ:tju:'ouzou] n (pl и virtuosi [-i:]) 1. виртуоз; 2. специалист по художествени рядкости; ценител на изкуството.

virtuous

- ['vъ:tjuъs] а 1. добродетелен; 2. целомъдрен, чист, непорочен.

virulence

- ['virulъns] n 1. отровност; 2. сила (на действие), вирулентност; 3. злоба, злост.

virulent

- ['virulъnt] а 1. силно отровен; болестотворен, вирулентен; 2. опасен, злокачествен (за болест); 3. злобен, злостен, зъл, злъчен.

virus

- ['vaiъrъs] n 1. вирус; 2. attr вирусен.

vis

- [vis] n (pl vires ['vairi:z]) лат. сила.

vis-a-vis

- [viza:'vi:] adv един срещу друг, лице срещу лице. [viza:'vi:] prep 1. непр. относно, по отношение на, досежно; 2. лице срещу лице с, срещу; 3. в сравнение с, за разлика от. [viza:'vi:] n 1. визави; човек/предмет, намиращ се точно срещу някого/нещо; 2. opposite number (вж. oppositeЄ); 3. вид кабриолет; 4. вид малко извито канапе.

visa

- ['vi:zъ] n виза. ['vi:zъ] v слагам виза на (паспорт).

visage

- ['vizidj] n лице, образ, лик.

viscera

- ['visъrъ] n pl вътрешности (особ. коремни).

visceral

- ['visъrъl] a 1. отнасящ се до вътрешностите; 2. дълбок; интуитивен.

viscid

- ['visid] viscous.

viscidity

- [vi'siditi] viscosity.

viscose

- ['viskous] n вискоза (целулоза).

viscosity

- [vis' kositi] n 1. лепкавост; 2. вискозност, вискозитет.

viscount

- ['vaikaunt] n виконт.

viscountess

- ['vaikauntis] ж.р. от viscount.

viscous

- ['viskъs] a 1. леплив, лепкав; полутечен; гъст; 2. вискозен.

vise

- [vaiz] ам. vice«.

visibility

- [vizi 'biliti] n видимост.

visible

- ['vizibl] a 1. видим, който се вижда/забелязва; nothing was ~ нищо не се виждаше; ~ signal оптичен сигнал; 2. явен, очевиден; 3. готов да приема посетители (за човек); ~ exports изнасяни стоки; ~ trade внос и износ на стоки, стокообмен; ~ speech видима реч (фонетична транскрипция на Бел).

visibly

- ['vizibli] adv видимо, явно, забележимо, очевидно.

visigoth

- ['vizigoҐ] n ист. вестгот.

vision

- ['vijn] n 1. зрение; field of ~ зрително поле; within the range of ~ докъдето стига погледът; beyond our ~ извън нашето зрително поле; 2. видение; привидение; призрак; 3. откровение; 4. проникновение, проницателност, прозорливост, далновидност; въображение; поглед; 5. (рядка) гледка (и ирон.).

visional

- ['vijnl] а 1. зрителен; 2. въображаем.

visionary

- ['vijnъri] a 1. призрачен, въображаем, илюзорен, фантастичен; 2. склонен към халюциниране; 3. мечтателен, непрактичен, фантазьорски; утопичен; 4. зрителен. ['vijnъri] n 1. визионер, ясновидец; 2. мечтател, фантазьор; утопист.

visioned

- ['vijъnd] а 1. видян/преживян в сън/като насън; 2. неясен, неуловим, призрачен; 3. с дарба на ясновидец.

visit

- ['vizit] v 1. посещавам, навестявам, спохождам, ходя/отивам на гости (у); гостувам (at, with на, у); to ~ at a hotel отсядам/пребивавам в хотел; 2. инспектирам, ревизирам; 3. сполитам, постигам, налягам, нападам; библ. наказвам, отмъщавам (on/upon s.o. на някого, with s.th. с нещо); to ~ the sins of the parents on the children наказвам децата заради греховете на родителите им; to ~ with plague наказвам с чума; 4. утешавам; дарявам с; 5. ам. разг. to ~ with гостувам на; разговарям приятелски/побъбрям си с. ['vizit] n 1. посещение, гостуване (и официално); визита; to be on a ~ гостувам, на гости съм (at, у, на); to pay a ~ to посещавам; 2. инспекция, ревизия; 3. приятелски разговор.

visitant

- ['vizitъnt] а ост., поет. посещаващ, навестяващ, спохождащ. ['vizitъnt] n 1. прелетна птица; 2. привидение, дух; 3. посетител, гост.

visitation

- [vizi'teishn] n 1. служебно/официално посещение; обиколка; 2. разг. дълго/проточено посещение; 3. мор. инспектиране на чуждестранен кораб без претърсване; 4. V. божие наказание/възмездие; божа милост/благоволение; 5. изпитание; 6. зоол. необичайно масово преселение на животни.

visitatorial

- [vizitъ'to:riъl] а инспекционен, инспекторски.

visiting

- ['viziti¤] n посещаване, навестяване, спохождане, гостуване; ~ hours часове за посещение (в болница); ~ nurse медицинска сестра, която обслужва пациенти по домовете им; to have a ~ acquaintance/to be on ~ terms with близки сме/ходим си на гости с; not to be on ~ terms with не сме дотам познати да си ходим на гости. ['viziti¤] а гостуващ; ~ fireman ам. високопоставен гост/посетител; ~ professor професор, поканен да изнесе цикъл от лекции.

visiting-book

- ['viziti¤buk] n книга за посетители.

visiting-card

- [' viziti¤ka:d] n визитна картичка.

visiting-round

- ['viziti¤,raund] n 1. воен. проверка на караула; 2. мед. визитация.

visitor

- ['vizitъ] n 1. посетител, гост; излетник, летовник; 2. инспектор, ревизор.

visor

- ['vaizъ] n 1. козирка (и тех.); 2. наличник, забрало (на шлем); 3. ист. маска.

vista

- ['vistъ] n 1. далечен изглед (в дълбочина); перспектива (и прен.); 2. алея, просека; 3. поглед надалеч (към бъдещето/назад в миналото); the ~s of bygone times далечни спомени; a discovery that opens up new ~s изобретение, разкриващо нови широки перспективи.

visual

- ['vijjuъl] а 1. зрителен; ~ aids нагледни (учебни) помагала/пособия/средства; 2. оптически.

visualization

- [,vijjuъlai'zeishn] n 1. ясен зрителен образ/ представа; 2. способност да се извикват зрителни образи/представи.

visualize

- ['vijjuъlaiz] v 1. представям си ясно, виждам във въображението си; I know his name though I can't ~ him зная името му, но не си спомням как изглежда; 2. давам ясна зрителна представа за; онагледявам.

vital

- ['vaitl] а 1. жизнен; ~ power жизнена енергия; ~ statistics 1) статистика на движението на населението, демографска статистика; 2) разг. дължината на гръдната обиколка, талията и ханша на жена; 2. жизненоважен, насъщен; съществен (for за); of ~ importance от съществено/първостепенно значение; 3. жив, енергичен, пълен с живот; 4. съдбоносен, фатален, гибелен (за грешка и пр.); ~ wound смъртоносна рана; 5. биол. жизнеспособен, витален.

vital capacity

- ['vaitlkъ'paesiti] n капацитет на белите дробове.

vital signs

- ['vaitl,sainz] n pl съществени признаци (пулс, честота на дишането, температура, понякога и кръвно налягане).

vitalism

- ['vaitъlizm] n биол. витализъм.

vitality

- [vai'taeliti] n 1. жизненост, жизнеспособност; 2. живост, енергия; 3. издръжливост; стабилност.

vitalize

- ['vaitъlaiz] v оживявам, обновявам.

vitally

- ['vaitъli] adv живо; to be ~ concerned кръвно съм заинтересован.

vitals

- ['vaitlz] n pl 1. най-важните органи (сърце, дробове, мозък и пр.); 2. съществени части (на нещо съставно).

vitamin

- ['vitamin] n 1. витамин; 2. attr витаминен.

vitellos

- [vi'telъs] n (pl vitelli [-ai]) лат. жълтък (на яйце).

vitiate

- ['vishieit] v 1. развалям, повреждам; понижавам качеството/силата на; 2. заразявам, покварявам, опорочавам; 3. юр. правя недействителен/невалиден; 4. замърсявам (въздух и пр.).

vitiation

- [vishi'eishn] n 1. разваляне, влошаване; 2. заразяване, опорочаване; 3. юр. признаване за невалиден/недействителен.

viticulture

- ['viti'kлltshъ] n лозарство.

vitiosity

- [vishi'ositi] n порочност.

vitreous

- ['vitriъs] a 1. стъклен; 2. като/подобен на стъкло, стъкловиден; ~ body/humour анат. стъкловидно тяло, кристалин.

vitric

- ['vitrik] I. a vitreous; II. n pl стъклени произведения; стъкларство, стъклария.

vitrifaction

- [vitri'faekshn] n превръщане в стъкловидно вещество/стъкло.

vitrification

- [vitrifi'keishn] n превръщане в стъкловидно вещество/стъкло.

vitrify

- ['vitrifai] v превръщам се в стъкло/стъкловидно вещество.

vitriol

- ['vitriъl] n 1. сярна киселина, витриол; blue/copper ~ меден сулфат, син камък; green ~ железен сулфат, зелен камък; 2. димяща сярна киселина (и oil of ~ ); 3. прен. язвителност, саркастичност.

vitriolic

- [vitri'olik] а 1. разяждащ, витриолов; 2. прен. язвителен, саркастичен.

vituperate

- [vi'tju:pъreit] v ругая, хокам; обиждам; злословя; хуля.

vituperation

- [vi'tju:pъreishn] n ругаене, хокане; хулене, злословене.

vituperative

- [vi'tju:pъrъtiv] а ругателен; хулителен.

vituperator

- [vi'tju:pъreitъ] n хулител.

viva

- ['vi:vъ] int, n (викът/възгласът) да живее. ['vaivъ] viva voce.

viva voce

- ['vaivъ'vousi] I. а устен; II. n устен изпит. ['vaivъ'vousi] adv устно.

vivace

- ['viva:tshei] adv муз. виваче.

vivacious

- [vi'veishъs] а жив, оживен; жизнен.

vivacity

- [vi'vaesiti] n живост, оживеност; жизненост.

vivarium

- [vi'vЁъriъm] n (pl -a) вивариум, развъдник.

vivid

- ['vivid] a 1. ярък, жив (за описание, образ и пр.); 2. ясен, светъл; 3. блестящ, ослепителен.

vividness

- ['vividnis] n 1. яркост, живост; 2. яснота; 3. ослепителност.

vivify

- ['vivifai] v оживявам, правя по-жив, вливам живот в.

viviparus

- [vi'vipъrъs] а зоол. раждащ малките си живи, живороден.

vivisect

- ['vivisekt] v подлагам на вивисекция; извършвам вивисекция.

vivisection

- [vivi'sekshn] n вивисекция.

vixen

- ['viksn] n 1. женска лисица; 2. свадлива/заядлива/ опърничава жена, кавгаджийка.

vixenish

- ['viksъnish] а свадлив, заядлив, опърничав.

viz

- [viz, 'neimli] вж. videlicet.

vizard

- ['vizъd] ост. visor.

vizier

- [vi'ziъ] n ист. везир.

vizor

- [] visor.

vocable

- ['voukъbl] n ез. дума, вокабула.

vocabulary

- [vъ'kaebjulъri] n речник; словно богатство; лексика.

vocal

- ['voukl] I. a 1. гласов, гласен, вокален; ~ cords гласни струни, гласилки; ~ communication устно съобщение; ~ music вокална музика; ~ organs говорни органи; 2. звучен, звънлив, гласовит, надарен с глас; to become/be ~ надигам глас; давам гласен израз (на чувства, мнение и пр.) (about за, относно); to make s.o. ~ накарвам някого да заговори; woods ~ with the songs of birds гори, огласени от песента на птици; 3. фон. гласен, звучен; II. п гласен звук, гласна.

vocalic

- [vou'kaelik] а гласен; богат с гласни (за език, дума).

vocalist

- ['voukъlist] n певец.

vocalization

- [voukъlai'zeishn] n 1. произнасяне (на дума); 2. фон. вокализация.

vocalize

- ['voukъlaiz] v 1. произнасям; 2. превръщам (съгласна) в гласна, озвучавам, вокализирам; 3. шег. говоря, викам; пея.

vocation

- [vou'keishn] n 1. призвание, наклонност, склонност, влечение (for); 2. занаят, поминък, професия.

vocational

- [vou'keishъnl] а професионален; ~ guidance професионална ориентировка/насочване.

vocative

- ['vokъtiv] грам. I. а звателен; II. п звателен падеж.

vociferate

- [vъ'sifъreit] v викам, крещя, дера си гърлото.

vociferation

- [vъ,sifъ'reishn] n викане, кряскане, викове, крясъци.

vociferous

- [vъ'sifъrъs] а гласовит, крещящ; гръмогласен (за протест и пр.).

vodka

- ['vodkъ] n рус. водка.

vogue

- [voug] n 1. мода; in ~ на мода; all the ~ последната дума на модата; to be the ~ на мода/модерен съм; 2. широка известност/разпространение/популярност.

voice

- [vois] n 1. глас (и муз.); гласова/вокална партия; to be in good/bad ~ гласът ми звучи/не звучи добре, добре/зле съм гласово/с гласа си (особ. за певец, оратор); 2. глас, израз, мнение; to give ~ to давам гласен израз на, изразявам гласно; to give o.'s ~ for обявявам се за, изказвам мнение по; to have a ~ имам право на глас; to have no ~ in the matter нямам думата по въпроса; with one ~ единодушно; 3. фон. звучност; 4. грам. залог. [vois] v 1. изразявам гласно, давам израз/ставам изразител на; 2. регулирам тона на, акордирам, настройвам; 3. фон. произнасям звучно, вокализирам, озвучавам.

voiced

- [voist] а 1. фон. звучен; 2. в съчет: sweet-~ с приятен/мелодичен/мек глас; rough-~ с груб глас.

voiceful

- ['voisful] а звучен.

voiceless

- ['voislis] a 1. безгласен, ням; загубил гласа си; 2. фон. беззвучен.

void

- [void] I. a 1. празен; свободен, ваканген; to fall ~ освобождавам се, овакантявам се; 2. лишен (of от); 3. юр. недействителен, невалиден (и null and ~ ); 4. бридж шикан; 5. рет. невлизащ в работа, безполезен, безрезултатен, безплоден; II. п 1. празно пространство; прен. празнота; to vanish into the ~ изчезвам безследно, изпарявам се; 2. бридж шикан. [void] v 1. изпразвам (черва, пикочен мехур и пр.); 2. ост. оставям, напускам; овакантявам; 3. правя недействителен/невалиден, анулирам.

voidance

- ['voidъns] n 1. изпразване; 2. вакантен свещенически пост; 3. юр. анулиране.

voile

- [voil] n текст. муселин.

vol-au-vent

- [volou'va:n] n фр. готв. волован.

volant

- ['voulъnt] а летящ.

volar

- ['voulъ] а на дланта/ходилото.

volatile

- ['volъtail] I. a 1. летлив, бързо изпаряващ се/изветряващ; 2. жив, пъргав, подвижен, хвъркат; 3. избухлив; лесно възбудим (за подозрение и пр.); 4. непостоянен, променлив, изменчив; неуловим; 5. опасен, критичен; II. п 1. крилато/летящо/хвъркато същество; 2. хим. летливо/бързо изпаряващо се/изветряващо вещество.

volatility

- [volъ'tiliti] n 1. летливост; 2. живост, пъргавост, подвижност; 3. непостоянство, променливост, изменчивост; 4. избухливост; възбудимост.

volatilization

- [,volъtili'zeishn] n превръщане в пара, изпаряване; изветряване.

volatilize

- [,volъti'laiz] v изпарявам (се), превръщам (се) в пара; изветрявам.

volcanic

- [vol'kaenik] а вулканичен.

volcano

- [vol'keinou] n вулкан.

vole

- [voul] n зоол. полевка (и field ~ ) (Cricetidae). [voul] n карти спечелване на всичко; бридж голям шлем.

volet

- ['volei] n жив. крило/пано на триптих.

volition

- [vъ'lishn] n (проява на) воля; of/by o.'s own ~ по своя воля/желание, доброволно.

volitional

- [vo'lishъnl] а волев.

volitive

- ['volitiv] a 1. волев, на волята; 2. грам. изразяващ желание, оптативен.

volley

- ['voli] n 1. залп; to fire a ~ давам залп; 2. прен. град, поток, порой (of от); ~ of applause гръм от аплодисменти; 3. футб. летяща топка, воле. ['voli] v 1. давам залп(ове), стрелям, изстрелвам; сипя (се), изсипвам (се), посипвам (се); 2. прен. изригвам, сипя (клетви и пр.), (обик. с forth, off, out); 3. футб. изпълнявам воле.

volleyball

- ['volibo:l] n волейбол.

volplane

- ['volplein] v ав. планирам, приземявам се бавно. ['volplein] ав. планиране, бавно приземяване.

volt

- [voult] n фехт., езда волт. [voult] n ел. волт.

voltage

- ['voultidj] n ел. волтаж.

voltaic

- [vol'teik] а ел. галваничен; ~ arc волтова дъга.

voltarian

- [vol'tЁъriъn] I. а волтеровски, волтериански; II. п волтерианец, последовател на Волтер.

volte-face

- [volt' fa:s] n фр. 1. волтфас; 2. прен. пълен обрат, обръщане на 180°.

volubility

- [volju'biliti] n приказливост, словоохотливост, бъбривост, речовитост.

voluble

- ['voljubl] а 1. приказлив, словоохотлив, бъбрив, речовит; 2. бот. увивен (за растение).

volume

- ['voljum] n 1. том, книга; 2. ист. свитък; 3. обик. рl голямо количество, маса (of); ~s of smoke кълба дим/пушек; ~s of water потоци вода; 4. обем, вместимост, капацитет; 5. размер, количество; 6. пълнота, звучност (на тон); 7. плътност, сила (на глас, звук); voice of great ~ голям/мощен глас; to turn up/down the ~ засилвам/намалявам звука (на грамофон, радио, телевизор); 8. attr обемен, на обема; to tell/speak ~s говоря красноречиво/ повече от всякакви думи, доказвам/показвам ясно.

volume control, -knob

- ['voljumkъn'troul, -'nob] n копче/ ключ за регулиране силата на звука (на грамофон, радио, телевизор и пр.).

volume knob

- ['voljum'nob] n копче/ ключ за регулиране силата на звука (на грамофон, радио, телевизор и пр.).

volumetric

- [volju'metrik] а 1. обемен; ~ capacity вместимост; 2. хим. измерителен.

voluminous

- [vъ'lju:minъs] a 1. многотомен; 2. плодовит (за писател); 3. обемист; 4. широк, обширен.

voluntary

- [volъntъri] а 1. доброволен; доброволчески; 2. поддържан чрез волни пожертвувания; 3. съзнателен, обмислен, преднамерен, умишлен; волев; ~ waste съзнателно разсипничество; 4. физиол. волеви (за движение и пр.); 5. доброволен, безвъзмезден; V. Aid Detachment доброволен санитарен отряд. [volъntъri] n 1. църк. соло орган; 2. изпълнение по избор на участника (при конкурс); 3. доброволец.

volunteer

- [volъn'tiъ] n 1. доброволец; 2. attr доброволен; доброволчески; ~ plant саморасло растение, самораслек. [volъn'tiъ] v 1. предлагам услугите си/помощта си, заемам се, наемам се, нагърбвам се доброволно (for, to с inf), отзовавам се; to ~ some information съобщавам нещо, без някой да ме е питал/да ми го е искал; 2. постъпвам/записвам се доброволец (във войската).

voluptuary

- [vъ'lлptjuъri] n похотлив човек, сластолюбец.

voluptuous

- [vъ'lлptjuъs] а 1. чувствен; сластен, сладострастен; 2. разкошен, пищен.

volute

- [vъ'lju:t] n 1. арх. волута; 2. зоол. мекотело със спираловидна черупка.

volution

- ['vъlju:shn] n спирала; навивка.

volvulus

- ['volvjulъs] n мед. сплитане/преплитане на червата.

vomit

- ['vomit] v 1. повръщам, бълвам; 2. предизвиквам/причинявам повръщане; 3. изхвърлям, бълвам, изригвам. ['vomit] n 1. повръщано, повърнато, бълвано, бълвоч; 2. средство, предизвикващо повръщане.

vomitory

- ['vomitъri] I. а предизвикващ повръщане, еметичен; II. п 1. лекарство за повръщане; 2. широк вход/изход.

voodoo

- ['vu:du:] n 1. (вяра в/практикуване на) магии/магьосничество (у негрите); 2. магьосник, шаман (и ~ doctor/priest). ['vu:du:] v омагьосвам.

voracious

- [vъ'reishъs] a 1. изгладнял; 2. лаком, ненаситен (и прен.); ~ appetite вълчи апетит; ~ whirlpool опасен водовъртеж.

voracity

- [vъ'raesiti] n лакомия, ненаситност.

vortex

- ['vo:teks] n (pl-tices, -texes [-tisuz, -teksuz]) водовъртеж; вихър, вихрушка (и прен.).

vortical

- ['vo:tikl] а вихрообразен; вихрен, вихров.

vortiginous

- [vo:'tidjinъs] vortical.

votaress

- ['voutъris] ж.р. от votary.

votary

- ['voutъri] n 1. монах; жрец; 2. поклонник, почитател, привърженик, последовател; поддръжник.

vote

- [vout] n 1. глас, гласуване, гласоподаване; вот; the floating ~ несигурните гласове; to cast a ~ гласувам; to give/cast o.'s ~ гласувам, давам гласа си (to, for за); to put to the ~ поставям на гласуване; to record o.'s ~ участвувам в гласуване, гласувам, пущам бюлетина; one man one ~ всеки има право само на един глас; to take a ~ решавам (въпрос) чрез гласуване (on); to take the ~ пристъпвам към гласуване; 2. право на гласуване/глас; 3. (брой на) гласове; 4. гласувано решение/кредит/сума и пр.; вот; ~ of confidence/nonconfidence вот на доверие/недоверие; 5. избирателна бюлетина; 6. избирател(и) [vout] v 1. гласувам (for/againt s.o./s.th. за/против някого/нещо); 2. гласувам (бюджет и пр.); 3. разг. признавам, обявявам, считам, смятам; the play was ~d a failure всички считаха пиесата за неуспешна; 4. разг. правя предложение, предлагам; I ~ that we all go for a walk предлагам всички да отидем да се разходим;vote down провалям, отхвърлям (предложение);vote in избирам чрез гласуване;vote through провеждам (мероприятие)/прокарвам (закон и пр.) чрез гласуване.

voteless

- ['voutlis] а без избирателни права, лишен от право на гласуване/глас.

voter

- ['voutъ] n гласоподавател, избирател.

voting

- ['vouti¤] n гласуване, гласоподаване; absent(ee) ~ ам. допускане до гласуване на лица, които в момента на избора се намират извън своя избирателен район.

voting-machine

- ['vouti¤mъ'shi:n] n машина за автоматично регистриране и преброяване на подадените гласове.

voting-paper

- ['vouti¤peipъ] n избирателна бюлетина.

votive

- ['voutiv] а обещан, обречен; ~ offering оброк; ~ tablet оброчна плочица/дъсчица.

vouch

- [vautsh] v 1. свидетелствувам, отговарям; гарантирам, поръчителствувам (for за); 2. ост. поддържам, потвърждавам.

voucher

- ['vautshъ] n 1. поръчител, гарант; 2. разписка, квитанция, бордеро; оправдателен документ; 3. купон (за хранено и пр. - в хотел, почивна станция и пр.), ваучър; талон.

vouchsafe

- [vautsh'seif] v удостоявам с; благоволявам (to с inf), he ~d me no answer той не ме удостои с отговор/не благоволи да ми отговори.

vow

- [vau] n тържествено обещание, обет, клетва; to be under a ~ дал съм обет, зарекъл съм се, заклел съм се; to take a ~ давам обет, заричам се, заклевам се; to take the ~ подстригвам се за монах, покалугерявам се. [vau] v 1. обещавам тържествено, заричам се, заклевам се; to ~ vengeance/obedience заклевам се да отмъстя/да се подчинявам; 2. посвещавам, обричам (to на); 3. ост. давам обет/оброк; 4. ост. заявявам.

vowel

- ['vauъl] n фон. гласна, гласен звук.

vox

- [voks] n лат. глас; ~ populi (~ dei) глас народен(глас божи); гласът на народа, общественото мнение.

voyage

- ['voidj] n дълго пътешествие по море/по въздуха/в комоса; to make/go on a ~ правя пътешествие. ['voidj] v плавам, пътувам по море/по въздуха/в космоса.

voyager

- ['voiъdjъ] n пътник по море/по въздух/в космоса.

voyageur

- [vwa:ja:'jъ] n фр. 1. посредник по превоз на стоки и пътници; 2. канадски лодкар.

vulcanic

- [] volcanic.

vulcanite

- ['vлlkъnait] n минер. ебонит.

vulcanization

- [,vлlkъnai'zeishn] n вулканизация.

vulcanize

- ['vлlkъnaiz] v вулканизирам.

vulgar

- ['vлlgъ] a 1. прост, просташки, плебейски, долен, груб, вулгарен; the ~ herd простият народ, простолюдието; the ~ life животът на простолюдието; 2. народен, местен (за език); ~ Latin простонароден латински; 3. широко разпространен, общ, преобладаващ (за грешка, заблуда и пр.); 4. мат. прост (за дроб); the ~ era ерата на християнството.

vulgarian

- [vлl'gЁъriъn] n простак; парвеню.

vulgarism

- ['vлlgъrizm] n 1. вулгарност, простащина; 2. вулгарен/просташки/груб израз, вулгаризъм.

vulgarity

- [vлl'gaeriti] n вулгарност, простащина.

vulgarization

- [,vлlgъrai'zeishn] n опростачване, вулгаризация, вулгаризиране.

vulgarize

- ['vлlgъraiz] v правя просташки/вулгарен, вулгаризирам.

vulgarly

- ['vлlgъli] adv 1. вулгарно, просташки; 2. много често, между най-широките маси.

vulgate

- ['vлlgeit] n 1. Вулгата (латинският превод на Библията, направен през IV в.); 2. общоприет текст на книга.

vulnerability

- [,vлlnъrъ'biliti] n уязвимост.

vulnerable

- ['vлlnъrъbl] а уязвим.

vulnerary

- ['vлlnъrъri] мед. I. а лекуващ/лековит за рани;II. п (средство за) лекуване на рани.

vulpine

- ['vлlpain] а 1. лисичи; 2. прен. хитър като лисица.

vulture

- ['vлltshъ] n 1. зоол. лешояд; 2. прен. хищник.

vulturous

- [' vлltshъrъs] а хищен.

vulva

- ['vлlvъ] n анат. женски външни полови органи, вулва.

w

- ['dлblju:] n буквата W.

wAAC, Waac

- [waek] n разг. жена военнослужещ.

waaf

- [waef] n жена военнослужещ от въздушните сили.

wabble

- [] wobble.

wacke

- ['waekъ] n геол. вид сиво-зелена/възкафява глина.

wacky

- ['waeki] а, n sl. чалнат, смахнат (човек).

wad

- [wod] n 1. снопче, свитък, руло и пр. от лека материя (за попълване, отделяне при опаковка и пр.); 2. тампон; подплънка; запушалка, набивка; 3. блок от попивателна хартия, хартия за писма и пр.; 4. ам. връзка/пачка банкноти; sl. пари; 5. и рl голямо количество (особ. пари); 6. sl. кифла, сандвич и пр.; 7. зарядна торбичка; 8. парченце, късче (дъвка, тютюн за дъвчене и пр.). [wod] v (-dd-) 1. смачквам, свивам, правя на топка/снопче/свитък/ тампон/подплънка; 2. подпълвам; ватирам; подплатявам; 3. затулям, запушвам, тампонирам; затъквам.

wadding

- ['wodi¤] n 1. вата, кече и др., уплътнителен материал; набивка; 2. подплънка; 3. материя за ватиране, подплатяване и пр.

waddle

- ['wodl] v вървя/стъпвам/клатя се като патица. ['wodl] n походка с клатушкане встрани, патешка походка.

wade

- [weid] v 1. газя, нагазвам (into); прегазвам през вода/кал/сняг и пр. (through); 2. пробивам си/проправям си (с мъка/сила) път; прен. върша нещо с усилие/неохота; 3. to ~ in/into разг. залавям се енергично с, нахвърлям се върху (работа, задача и пр.); меся се/намесвам се в; нападам решително, влизам в (спор. борба). [weid] n газене, нагазване; прегазване, преброждане.

wader

- ['weidъ] n 1. блатна птица; 2. pl непромокаеми рибарски ботуши/панталони.

wading bird

- ['weidi¤bъ:d] wader 1.

wafer

- ['weifъ] n 1. вафла; 2. църк. нафора; 3. кръгла лепенка; 4. (червено) кръгче, залепяно на документ вместо печат. ['weifъ] v 1. залепям/прикрепям с лепенка; 2. залепям кръгче вместо печат.

waffle

- ['wofl] n вафла. ['wofl] v sl. дрънкам глупости; пиша/бъбря безсмислици.

waffle-iron

- ['woflaiъn] n форма за печене на вафли.

waft

- [wa:ft] v нося (се) /разнасям (се) по водата/ въздуха; довявам (звуци, аромат и пр.); долитам; вея, повявам леко, полъхвам (за ветрец). [wa:ft] n 1. полъхване, полъх; 2. довеян от вятъра звук/мирис; 3. мимолетно чувство (на радост, спокойствие и пр.), прилив; 4. веене, махане, размахване; 5. мор. сигнал за бедствие.

wag

- [waeg] v (-gg-) клатя (се), поклащам (се); въртя, махам (опашка); the tail ~s the dog шег. най-незначителните имат думата/управляват/са начело; to ~ o.'s finger at заканвам се с пръст на; to set tongucs/chins/beards/jaws ~ging давам/ставам повод за приказки/одумване. [wa:ft] n въртене, завъртане, махане (с опашка). [wa:ft] n 1. веселяк, шегобиец, шегаджия; 2. sl. кръшкач; уч. фъскач; to play (the) ~ манкирам, бягам от училище.

wage

- [weidj] n 1. обик. pl надница, заплата, заплащане; 2. обик. рl възнаграждение; прен. отплата, възмездие, наказание; 3. attr надничен; ~ labour наемен труд; ~-increase/rise увеличение/повишение на надниците/заплатите; ~-cut намаление на надниците/заплатите; ~-freeze замразяване на надниците/заплатите. [weidj] v водя (война), провеждам (кампания и пр.).

wage-earner

- ['weidjъ:nъ] n 1. надничар; наемен работник; 2. печеловник в семейството.

wage-fund

- ['weidjfлnd] n фонд работна заплата (и ~s fund).

wager

- ['weidjъ] n 1. бас, обзалагане, облог; to lay/make a ~ хващам се на бас, обзалагам се; to take up a ~ приемам бас/облог; 2. ~ of battle ист. решаване на спор чрез двубой. ['weidjъ] v обзалагам се.

waggery

- ['waegъri] n 1. шегаджийство; 2. шега, закачка, номер.

waggish

- ['waegish] а шеговит, закачлив.

waggle

- ['waegl] разг. wag.

waggly

- [' waegli] а неустойчив.

waggon

- ['waegъn] n 1. каруца, товарна кола, фургон; to be on the (water) ~ разг. не пия алкохолни питиета, въздържател съм; to hitch o.'s ~ to a star поставям си високи цели; проявявам благородна амбиция; 2. открит товарен вагон; 3. мин. вагонетка; 4. teatrolley.

waggoner

- ['waegъnъ] n колар, каруцар.

waggonette

- [waegъ'net] n теглена от коне открита кола със срещуположни седалки за пътуване за удоволствие.

wagnerian

- [va:g'niъriъn] а Вагнеров, вагнеровски.

wagonlit

- [vaego:¤'li:] n фр. спален вагон.

wagtail

- ['waegteil] n зоол. стърчиопашка (Motacillidae).

waif

- [weif] n 1. бездомник, особ. бездомно/изоставено дете; ~s and strays безпризорни деца; 2. безстопанствено животно; 3. безстопанствена/непотърсена вещ.

wail

- [weil] v 1. ридая, стена; 2. ридая над, оплаквам (over); 3. вия (и за вятър). [weil] n 1. ридание, стенание, стон; вопъл; вой; 2. оплакване.

wain

- [wein] n поет. кола; the W. астр. Голямата мечка; the Lesser W. астр. Малкатa мечка.

wainscot

- ['weinskъt] n дървена облицовка, ламперия. ['weinskъt] v облицовам с дърво, слагам ламперия.

wainscoting

- ['weinskъti¤] n ламперия (материал и облицовка).

wainscotting

- ['weinskъti¤] n ламперия (материал и облицовка).

waist

- [weist] n 1. талия, кръст; 2. корсаж; 3. по-тясната средна част (на цигулка, кораб и пр.).

waist-band

- ['weistbaend] n колан на пола/панталон; корселе; пояс.

waist-cloth

- ['weistkloҐ] loin-cloth.

waistbelt

- ['weistbelt] n колан; каиш; пояс; воен. поясен ремък.

waistcoat

- ['weiskout] n жилетка. ['weskъt] n ам. жилетка.

waistline

- ['weistlain] n талия (мястото, обиколката и пр.).

wait

- [weit] v 1. чакам, почаквам (for); очаквам; to ~ o.'s opportunity чакам/изчаквам удобен момент; to ~ o.'s turn чакам реда си; ~ and see! да/ще видим! to ~ dinner, etc. for s.o. отлагам/забавям вечерята и пр. в очакване на някого; 2. прислужвам при хранено, сервирам (и to ~ at/on table, to ~ table); ~ for it! разг. почакай! не избързвай! не бързай!; wait about вися, стърча, чакам; wait behind оставам (някъде)след другите; wait off сп. пестя силите си за последния спринт; wait on 1) прислужвам при храненe, сервирам; 2) обслужвам (клиент и пр.); 3) ост. придружавам, съпровождам; 4) ост. правя посещение на; 5) идвам като последица/резултат; wait up for чакам някого до късно; изчаквам някого, без да си лягам; wait upon wait on. [weit] n 1. чакане, очакване; at/in ~ в очакване; to lay ~/to lie in ~ for причаквам, правя засада на; 2. pl коледари.

wait-a-bit

- ['weitъbit] n вид бодливи храсти.

wait-and-see

- ['weitъnsi:] a ~ policy политика на изчакване.

waiter

- ['weitъ] n 1. келнер, сервитьор; 2. табла, поднос.

waiting

- ['weiti¤] n чакане, очакване; ~ game тактическо изчакване.

waiting-room

- ['weiti¤rum] n чакалня.

waitress

- ['weitris] n сервитьорка, келнерка.

waive

- [weiv] v 1. не настоявам на/отказвам се oт (право, привилегия и пр.); 2. не спазвам, заобикалям (правило, изискване и пр.).

waiver

- ['weivъ] n юр. писмено отказване от право/искане/претенция/привилегия и пр.

wake

- [weik] v (woke, waked [wouk, weikt] ; waked, woken ['woukъn]) 1. будя (се), събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам (и с up); to ~ up to the situation осъзнавам цялата сериозност на положението; to ~ up to o.s. осъзнавам/разбирам какво представлявам/как изглеждам; to ~ up to find o.s. famous осъмвам знаменит; 2. прен. будя, съживявам, раздвижвам; 3. нарушавам тишината/спокойствието на, смущавам; огласям; 4. възкресявам; възкръсвам; 5. стоя буден, будувам; бодърствувам; 6. бдя над мъртвец; 7. слагам софра след погребение. [weik] n 1. храмов празник; събор; 2. бдение над мъртвец; 3. софра след погребение. [weik] n 1. мор. килватер; диря; 2. ав. въздушна струя след движещ се самолет и пр.; in the ~ of 1) веднага след, непосредствено зад; 2) в резултат на, като последица от; 3) по примера на.

wake-robin

- ['weikrobin] n бот. 1. змийска хурка, козлец (Arum); 2. вид салеп (Orchis maculata).

wakeful

- ['weikful] а 1. буден; 2. безсънен; 3. бдителен.

waken

- ['weikъn] v будя (се), събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам.

waking

- ['weiki¤] а буден; безсънен; бодърствуващ; незаспиващ; бдителен; to keep s.o. ~ не оставям някого да заспи; o.'s ~ hours часове, в които човек не спи/е буден; a ~ dream мечта, мечтание, бленуване; ~ or sleeping наяве или насън.

wale

- [weil] n 1. белег, следа (от удар); 2. изпъкнала ивица (на плат); 3. ръб (на кошница и пр.). [weil] v оставям белези/следи.

waler

- ['weilъ] n австралийски кон от смесена порода.

walk

- [wo:k] v 1. вървя, ходя; вървя/отивам пеш; 2. обикалям, кръстосвам, обхождам; ходя, разхождам се (about по, из); 3. вървя с обикновен ход (за пешеходец); вървя ходом (за кон); 4. извървявам, преминавам, пропътувам; 5. бутам, тикам (велосипед и пр.); 6. водя, развеждам, разхождам; to ~ s.o. (to) съпровождам, изпращам някого (до) (вкьщи и пр.); to ~ the streets 1) скитам из улиците; 2) уличница съм; 7. явявам се, бродя (за призрак); 8. ост. живея, държа се, постъпвам (по определен начин); to ~ the hospitals/wards на практика съм в болница (за студент медик); 9. мор. движа се, напредвам; 10. обхождам (за да измеря и пр.) площ; walk abroad ширя се, разпространявам се (за епидемия, порок и пр.); walk away 1) отивам си; 2) отвеждам, откарвам; to ~ away from а) задминавам, изпреварвам; побеждавам с лекота; б) отървавам се леко (от катастрофа и пр.); 3) to ~ away with разг. а) открадвам, задигам, отнасям, отмъквам; б) спечелвам лесно; walk in влизам; to ~ in on влизам неочаквано/ вмъквам се при; walk into 1) влизам/навлизам в; 2) разг. налитам/попадам/влизам в (капан и пр. порaди непредпазливост); 3) нападам, нахвърлям се върху, ругая; 4) sl. налапвам, излапвам; нагъвам; изразходвам бързо; walk off 1) отивам си внезапно/без предупреждение; 2) отървавам се чрез ходене от (излишнo тегло, лошо настроение и пр.); to ~ off o.'s dinner разхождам се, за да ми се смели храната; to ~ s.o. off his feet/legs съсипвам някого от ходене; to ~ off with а) разг. лесно спечелвам/вземам награда; б) разг. задигам, открадвам; walk on театр. участвувам като статист; walk out 1) излизам; 2) напускам демонстративно; 3) стачкувам; 4) измъквам се от (затруднение, неудобно положение и пр.) to ~ out on разг. напускам демонстративно; изоставям, зарязвам; to ~ out with ходя/имам любов с; 5) воен. излизам в градски отпуск; walk over 1) спечелвам без всякакво затруднение; нанасям съкрушителна победа над; 2) разг. отнасям се пренебрежително/презрително към (и to ~ all over s.o.); walk through показвам някому мизансцен; to ~ through o.'s part а) правя кратка репетиция на роля или (част от) пиеса; б) отнасям се с безразличие към работата си; walk up 1) приближавам се (to); ~ up! заповядайте! влезте! 2) вървя нагоре по, изкачвам (стьлби и пр.). [wo:k] n 1. ход, ходене, вървене, вървеж; it is a good ~ to the park до парка има доста път; 2. обикновен ход; to go at a ~ вървя/движа се с обикновен ход; to slow to/to drop into a ~ преминавам в нормален ход (за кон, бегач и пр.); he never gets beyond a ~ той никога не забързва; 3. начин на ходене, характерна стъпка, вървеж, походка; 4. разходка; to go for a ~ отивам да се разходя; to take a ~ разхождам се; to take s.o. for a ~ завеждам/извеждам някого на разходка; 5. любимо място за разходка; 6. алея, пътека; 7. оградено място за домашни животни/за трениране на кучета и пр.; ~ of life обществено положение, занятие, професия; to win in a ~ спечелвам/побеждавам без всякакво усилие.

walk-about

- ['wo:kъbaut] n 1. пътуване; странствуване; обиколка; 2. обиколка сред/непринудена среща с народа (за видна личност).

walk-in

- [wo:kin] а 1. достатъчно голям, за да можеш да влезеш в него (за помещение, килер, хладилник и пр.); 2. с пряк вход от улицата, без антре, коридор и пр. (за жилище и пр.); 3. случаен, приходящ (за посетител, купувач, пациент и пр.). [wo:kin] n 1. хладилно помещение; 2. случаен посетител/купувач/пациент и пр.; 3. лека победа (особ. изборна).

walk-on

- ['wo:kon] n (роля на) статист/фигурант.

walk-out

- ['wo:kaut] n 1. стачка; 2. демонстративно излизане/напускане в знак на протест.

walk-over

- ['wo:kouvъ] n 1. състезание/конкурс и пр. с един участник; 2. леко постигната/неоспорвана победа.

walk-through

- ['wo:kҐru:] n 1. театр. кратка репетиция на роля/пиеса; 2. телев. репетиция без камера.

walk-up

- ['wo:kлp] n (сграда/къща/жилище в многоетажна сграда) без асансьор.

walkaway

- ['wo:kъwei] n лесно спечелено състезание.

walker

- ['wo:kъ] n 1. пешеходец; 2. човек, който обича да се разхожда; I am not much of a ~ не издържам много на ходене; 3. проходилка за дете; 4. помощно приспособление за ходене (за инвалид).

walkie-lookie

- ['wo:kiluki] n разг. портативна телевизионна камера.

walkie-talkie

- ['wo:ki'to:ki] n разг. портативен радиоприемник и предавател с батерии.

walking

- ['wo:ki¤] n 1. ходене, вървене; пешеходство; within ~ distance на разстояние, което може да се извърви пеш, недалеч, съвсем наблизо; 2. вървеж, походка. ['wo:ki¤] а 1. пешеходен (за разходка, обиколка и пр.); 2. използван за/при ходене пеш (за обувки, бастун и пр.).

walking case

- ['wo:ki¤keis] n 1. мед. болен, който не е на легло; амбулаторен/приходящ болен; 2. воен. леко ранен.

walking delegate

- ['woki¤,deligъt] n профсъюзен представител.

walking dictionary

- ['woki¤,dikshъnъri] n човек, от когото можеш да получиш най-разнообразна информация; шег. всезнаещ човек.

walking encyclopaedia

- ['woki¤ en,saiklъ'pi:diъ] n човек, от когото можеш да получиш най-разнообразна информация; шег. всезнаещ човек.

walking gentleman

- ['wo:kij,djentlmъn] n театр. статист; фигурант.

walking lady

- ['wo:ki¤,leidi] n театр. статистка; фигурантка.

walking leaf

- ['wo:ki¤,li:f] n зоол. насекомо, наподобяващо листо (Phasmatidae).

walking orders

- ['wo:ki¤,o:dъz] n pl уволнение; to give s.o. his ~ уволнявам; разг. давам пътя на/натривам/ разкарвам някого (и walking papers/ticket).

walking part

- ['wo:ki¤,pa:t] n театр. роля на статист/фигурант.

walkway

- ['wo:kwei] n ам. пешеходна пътека/алея/път.

walky-talky

- [] walkie-talkie.

walkyrie

- [] Valkyrie.

wall

- [wo:l] n 1. стена, зид, дувар; blank/blind/dead ~ гола/сляпа стена, калкан; party ~ обща стена; within four ~s между четири стени; to drive/push/thrust to the ~ притискам до стената; to go to the ~ претърпявам неуспех, провалям се; отстъпвам; to give s.o. the ~ отдръпвам се, пускам някого да мине от вътрешната страна на тротоара; to have/take the ~ вървя от вътрешната страна на тротоара; to bang/beat/knock/run o.'s head against a (brick) ~ опитвам се да извърша невъзможното; to drive s.o. up the ~ карам някого да пощръклее, вбесявам някого; to see through a brick ~ 1) имам отлично зрение; 2) необикновено прозорлив съм; you might as well talk to a brick ~ все едно че говориш на стената; to hang by the ~ оставам неизползван; to turn o.'s face to the ~ отчайвам се; примирявам се със смъртта; 2. нещо, което прилича на/изпълнява функциите на стена; 3. анат. обвивка на орган/ клетка и пр.; 4. attr стенен. [wo:l] v ограждам/заграждам със стена/стени; преграждам, отделям със стена (обик. с off); to ~ up зазиждам, запушвам.

wall Street

- ['wo:lstri:t] n прен. 1. финансовият център на САЩ; 2. (интересите на) управляващата банкерска и финансова върхушка на САЩ, Уол Стрийт.

wall plug

- ['wo:lplлg] n ел. контакт.

wall-eyed

- ['wo:laid] а 1. с бял/блед гледец/роговица; 2. с големи/гледащи втренчено очи; 3. разноглед.

wall-painting

- ['wo:lpeinti¤] n изк. стенопис, фреска.

wall-to-wall

- ['wo:ltъ'wo:l] а покриващ целия под (за килим, мокет и пр.).

walla

- ['wolъ] n англоинд. 1. човек, който се занимава с определена работа; competition ~ човек, назначен на работа чрез състезателен изпит; 2. sl. важна личност, големец.

wallaby

- ['wolъbi] n 1. дребна порода кенгуру; on the ~ (track) австр. sl. скитник, безработен; 2. pl разг. австралийци.

wallach

- ['wolъk] n влах.

wallah

- ['wolъ] walla.

wallaroo

- [wolъ'ru:] n едра порода кенгуру (Macropus robustus).

wallboard

- ['wo:lbo:d] n стр. материал за вътрешна облицовка и пр.

wallet

- ['wolit] n 1. портфейл; 2. ост. торба, сак; 3. чанта за инструменти и пр.

wallflower

- ['wo:lflauъ] n 1. бот. многогодишен шибой; 2. разг. дама, останала без кавалер по време на танц.

walloon

- [wъ'lu:n] I. а валонски; II. n 1. валонец; 2. езикът на валонците.

wallop

- ['wolъp] v sl. 1. бия, удрям, бъхтя; налагам, пердаша; 2. вря, кипя, клокоча; 3. бързам, препускам тромаво; въргалям се; 4. подмятам се (за кораб). ['wolъp] n sl. 1. силен удар; 2. бокс умение за нанасяне на удар; 3. силен ефект; 4. бира.

walloping

- ['wolъpi¤] а 1. голям, огромен; едър; 2. чудесен, смайващ. ['wolъpi¤] n 1. бой, пердах; 2. поражение.

wallow

- ['wolou] v 1. валям се, въргалям се, търкалям се; 2. подмятам се (за кораб); 3. отдавам се всецяло на, тъна в (порок, разкош и пр.); to be ~ing in money червив съм с пари; 4. избликвам, изригвам на талази (за пушек, пламьци и пр.).

wallpaper

- ['wo:lpeipъ] n тапети.

walnut

- ['wo:lnлt] n 1. орех (дьрво и плод); 2. орехово дърво (материал).

walrus

- ['wo:lrъs] n зоол. морж.

waltz

- [wo:ls] n вале. [wo:ls] v 1. играя/танцувам вале; въртя (някого) във/танцувам (с някого) вале; 2. движа се/нося се радостно/весело; 3. разг. свършвам (нещо) с лекота; to ~ s.o. out of the room ам. извеждам/изхвърлям някого безцеремонно от стаята; to ~ off with лесно спечелвам, грабвам (награда и пр.); to ~ up ам. изправям се, изтъпанчвам се.

wampum

- ['wompъm] n 1. гердан от раковини у индианците; 2. sl. пари.

wan

- [won] а 1. блед, изпит; изнурен; 2. неясен, леко замъглен (за небесно тяло); 3. тъжен, плах; едва доловим. [won] v (-nn-) 1. бледнея, побледнявам; 2. натъжавам се, помръквам.

wand

- [wond] n 1. жезъл; палка (и диригентска); 2. (magic) ~ магическа пръчка; as if touched with a ~ като по чудо, сякаш с магия.

wander

- ['wondъ] v 1. скитам се, странствувам, бродя (и с about); преброждам (over); 2. отклонявам се, заблуждавам се, загубвам се; блуждая (и прен.); 3. отклонявам се (от вьпрос и пр.); лъкатуша (за пьт и пр.); отклонявам се от правия път, греша; 4. загубвам интерес, разсейвам се; 5. говоря/мисля несвързано; бълнувам; обърквам се; не съм на себе си/с ума си.

wanderer

- ['wondъrъ] n скитник, странник; пътешественик.

wandering

- ['wondъri¤] а 1. скитащ, странствуващ; 2. лъкатушен; 3. разсеян, блуждаещ; the ~ Jew 1) скитникът евреин; 2) бот. вид пълзящо растение (Tradescantia). ['wondъri¤] n обик. pl 1. скитане, странствуване; 2. бълнувания; разсеяни/несвързани мисли.

wanderlust

- ['wondъlлst] n страст към пътешествия/скитане.

wane

- [wein] v 1. намалявам, чезна, бледнея, губя бляська си; 2. приближавам се към/наближавам края си, свършвам се (за влияние, благополучие и пр.); 3. нащърбявам се, намалявам се (за луната). [wein] n 1. намаляване, спадане, чезнене, гаснене; his star/glory is on the ~ славата му e на залязване; the moon is on the ~ луната се нащърбява; 2.нащърбен/дефектен край на дъска/талпа.

waney

- ['weini] а намален; намаляващ.

wangle

- ['waengl] v sl. 1. изпросвам, измъквам, изкрънквам; 2. нареждам се/подреждам се ловко; постигам целта си по нечестен начин; 3. извъртам; подправям (данни, факти и пр.); to ~ through измъквам се ловко от трудно положение.

want

- [wont] v 1. искам, желая; 2. трябва ми, нуждая се от, липсва ми; лишен съм от, нямам; не ми достига; to ~ for nothing не съм лишен от нищо, имам всичко, каквото ми трябва; to ~ patience нетьрпелив съм; 3. искам, изисквам; трябва ми, нуждая се от; your hair ~s cutting косата ти се нуждае от подстригване; you ~ some rest трябва ти почивка; he ~s it done at once той иска да бъде направено веднага; 4. липсвам, недостигам; it ~s one minute to ten след една минута ще бъде десет часа; 5. беден съм, в нужда съм, търпя лишения; 6. разг. трябва, необходимо е; you ~ to eat before you go ще трябва да ядеш, преди да тръгнеш; you don't ~ to overdo it не е нужно да прекаляваш; want for имам/изпитвам нужда от; липсва ми, нямам; want in разг. искам да вляза; want out разг. 1) искам да изляза; 2) искам да не се меся/да се измъкна (of от). [wont] n 1. липса, недостиг; 2. бедност, нужда, лишение; in ~ крайно нуждаещ се; 3. нужда, потребност, недостиг; to be in ~ of нуждая се от, не ми достига; for ~ of от/по(ради) липса на; ~ ad ам. обявление във вестник в колоната "търси се".

wanted

- ['wontid] а 1. нужен, желан, търсен; call me if I am ~ повикай ме, ако някой ме търси/ако има нужда от мен; 2. ~ (by the police) търсен от полицията; 3. разг. "търси се" (като обява вьв вестник); ~ a cook for a small family търси се готвач за малко семейство.

wanting

- ['wonti¤] а 1. лишен от, на когото липсва (някакво качество) (in); to be ~ in experience липсва ми/не ми достига опит; 2. недостатъчен, недостигащ; 3. неотговарящ на изискванията/стандарта. ['wonti¤] prep без, при липса на; a month ~ two days един месец без два дни.

wanton

- ['wontъn] а 1. буен, игрив, палав, необуздан; 2. пъргав, подвижен; 3. буен, обилен, пищен (за растителност); 4. богат, охолен; пищен; разточителен; 5. безпричинен, неоправдан, произволен, безотговорен, своеволен; 6. разпуснат, покварен, безнравствен; 7. непостоянен, променлив (за вятьр, настроение и пр.). ['wontъn] n човек, водещ разточителен/разгулен/безнравствен живот (особ. жена), развратница. ['wontъn] v 1. играя, палувам; 2. държа се необуздано, разпуснато, безотговорно; водя безнравствен/разточителен живот; пилея, харча без сметка, пропилявам, прахосвам.

wapiti

- ['wopiti] n зоол. канадски елен.

war

- [wo:] а 1. война; cold ~ студена война, война на нерви; hot/shooting ~ същинска война, въоръжен конфликт; World War I/II Първата/Втората световна война; ~ of manoeuvre маневрена война; position ~ позиционна война; private ~ продължителна вражда между лица/семейства; враждебни действия срещу отделни лица от друга държава; the W.s of the Roses ист. войната на Червената и на Бялата роза (XV в.); to make/wage/levy ~ on водя война/воювам с; to go to ~ прибягвам до оръжие, воювам (with с); to have been in the ~s разг. пострадал съм; имам окаян вид; in the ~ през (време на) войната; on a ~ footing, on ~ establishment на бойна нога, в боева готовност; to carry the ~ into the enemy's country/camp пренасям войната на територията на противника; прен. предявявам насрещно обвинение; 2. борба; стълкновение; ~ of the elements борба на стихните; буря; ~ of words словесен двубой; 3. attr военен; War Office англ. Военно министерство. [wo:] v (-rr-) обик. прен. воювам, бия се, сражавам се (with, against с).

war baby

- ['wo:beibi] n 1. дете, родено през войната (особ. извьнбрачно); 2. неприятна последица от войната.

war chest

- ['wo:tshest] n фондове за война и др. кампании.

war criminal

- ['wo:,kriminal] n военнoпpecтъпник.

war dance

- ['wo:da:ns] n боен танц (при влизане в бой и след победа).

war footing

- ['wo:futi¤] n 1. военно положение; бойна готовност/нога; 2. военни сили, ефективи.

war hawk

- ['wo:ho:k] n войнолюбец, милитарист.

war-cloud

- ['wo:klaud] n надвиснала заплаха от война.

war-clouds

- ['wo:klaudz] n надвиснала заплаха от война.

war-cry

- ['wo:krai] n боен вик/зов; прен. лозунг, призив.

war-game

- ['wo:geim] n военна игра/упражнения.

war-god

- ['wo:god] n бог на войната, особ. богът Марс.

war-horse

- ['wo:ho:s] n 1. ист. боен кон; 2. (old) ~ pem. ветеран (за войник, политик); 3. изтъркана пиеса/песен и пр.

war-paint

- ['wo:peint] n 1. оцветяване на лицето и тялото преди започване на битка; 2. разг. парадно облекло, премяна; 3. разг. грим.

war-plane

- ['wo:plein] n военен/боен самолет.

war-weary

- ['wo:wiъri] а изморен от продължителна война.

war-whoop

- ['wo:hu:p] n боен вик (особ. на индианци).

war-widow

- ['wo:widou] n вдовица от войната.

war-worn

- ['wo:wo:n] а 1. опустошен от войната; 2. изтощен от войни/войната.

warble

- ['wo:bl] v 1. пея, чуруликам (за птица) (и прен.); 2. бълбукам, ромоля (за поток). ['wo:bl] n чуруликане; трели; пеене с трели. ['wo:bl] n 1. вет. обик. pl втвърдена кожа от седло/ хомот и пр.; 2. тумoр, причинен от ларвите на щръклицата; 3. зоол. щръклица.

warbler

- ['wo:blъ] n зоол. 1. пойна птица; 2. коприварче (и wood ~ ).

ward

- [wo:d] n 1. повереник;~ in Chancery/of Court юр. повереник под съдебна опека; 2. опека, настойничество; протекция; in ~ под опека; 3. лице под опека; 4. затворническа килия; болнично отделение; павилион; casual ~ стая за нощуване на бездомници в бедняшки/приют; 5. административен, градски район; квартал; административно поделение на графство в Сев. Англия и Шотландия; ~ heeler/politician ам. местен политикан; политически агитатор; далавераджия; 6. ост. стража, пазене; to keep ~ and guard стоя на стража, бдя; 7. вътрешен двор на крепост/замък; 8. защита; фехт. отбранително положение; 9. нарез (на ключ, брава). [wo:d] v 1. отблъсквам, парирам, предотвратявам (off); 2. отбягвам; 3. книж. пазя, защищавам (against от); 4. настанявам в болнично отделение/приют.

warden

- ['wo:dn] n 1. началник, управител, директор; 2. ректор; 3. губернатор; 4. църковен настоятел, епитроп; 5. надзирател; пазач, вратар, портиер; ост. страж; air-raid ~ отговорник на местна противовъздушна отбрана. ['wo:dn] n едър сорт зимна круша.

warder

- ['wo:dъ] n 1. надзирател, пазач в затвор, тъмничар; 2. ост. страж; 3. ист. жезъл, скиптър.

wardour Street

- ['wo:dъstri:t] n 1. търговия с антични и лъже-антични мебели; 2. кино търговия с филми; 3. attr подправено старинен.

wardress

- ['wo:dris] ж.р. от warderЄ.

wardrobe

- ['wo:droub] n гардероб, дрешник; ~ master/mistress театр. гардеробиер/-ка, костюмиер/ка (на артистите); ~ dealer вехтошар; ~ bed сгъвае мо легло; ~ (trunk) куфар-гардероб; my ~ needs to be renewed трябва да си купя някой нови дрехи.

wardroom

- ['wo:drum] n мор. 1. каюткомпания; 2. офицерите на военен кораб.

wardship

- ['wo:dship] n опекунство, опека, настойничество.

ware

- [wЁъ] n 1. изделия; stone ~ керамични/каменинови изделия; China ~ порцелан; 2. рl стоки. [wЁъ] v главно в imp внимавам, пазя се от (куче, бодлива тел и пр.). [wЁъ] а 1. aware; 2. предпазлив, внимателен.

warehouse

- ['wЁъhaus] n 1. склад за стоки, магазия; 2. магазин за продажба на едро; 3. голям магазин. ['wЁъhaus] v съхранявам в склад; складирам.

warehouseman

- ['wЁъhausmъn] n 1. склададжия; 2. работник в склад; 3. управител/собственик на склад.

wareroom

- ['wЁъrum] n помещение за излагане на стоки.

warfare

- ['wo:fЁъ] n воюване, война; военно дело; борба.

warhead

- ['wo:hed] n зарядна/бойна глава на ракета, торпила и пр.

warily

- ['wЁъrili] adv внимателно, предпазливо.

wariness

- ['wЁъrinis] n предпазливост.

warlike

- ['wo:laik] а воинствен.

warlock

- ['wo:lok] n вълшебник, магьосник.

warlord

- ['wo:lo:d] n 1. военен диктатор; 2. върховен началник на армията; военачалник; 3. войнолюбец.

warm

- [wo:m] а 1. топъл (и за цвят); 2. стоплен, затоплен; a ~ corner уютно/топло ъгълче/местенце; to get ~ стоплям се, затоплям се; you are getting ~ ! топло! (при детска игра); to be ~ with wine разгорещен съм от виното; 3. сърдечен, топъл (за прием и пр.); ~ heart добро/отзивчиво сърце; 4. разгорещен, разпален; ожесточен; ядосан; 5. опасен, труден; 6. жив, деен, пъргав; усърден; ентусиазиран; 7. пресен, свеж (за следа); 8. чувствен, еротичен; 9. разг. заможен, охолен, богат; осигурен материално; ~ words разг. кавга; сбиване; счепкване; ~ work разг. напрегната/тежка работа; прен. опасна дейност/конфликт; изострена борба; to make it/things ~ for s.o. правя пребиваването/съществуването на някого някъде опасно/невъзможно; to keep a place ~ for s.o. пазя мястото на някого, замествам временно някого в службата му. [wo:m] v 1. стоплям (се), затоплям (се) (и с up); to ~ o.s. at the fire грея се/топля се на огъня; 2. прен. стоплям, сгрявам; развеселявам; 3. прен. оживявам (се), запалвам (се), въодушевявам (се); разгневявам се (и с up); 4. сгрявам, загрявам, подтоплям (ядене) (ам. и с over); warm to разпалвам се, ентусиазирам се; to ~ (up) to o.'s subject 1) (започвам да) говоря с интерес/увлечение/въодушевление; 2) свиквам с, увличам се в, обиквам (работата си и пр.); to ~ (up) to/towards s.o. (започвам да) изпитвам съчувствие/ нежност/обич и пр. към някого; warm up 1) сгрявам, затоплям, подтоплям (ядене); 2) загрявам (за радио, двигател и пр.); 3) сп. разгрявам се; 4) увличам (се), оживявим (се); 5) отпускам се, ставам по-сърдечен/задушевен (за атмосфера и пр.); 6) прен. разпалвам (се). [wo:m] n топлина; стопляне; come and have a ~ ела да се постоплиш; give the soup a ~ стопли/подтопли супата; British ~ воен. полушубка.

warm spot

- ['wo:mspot] n трайна обич, слабост (към някого, нещо).

warm-hearted

- ['wo:mha:tid] а добър, отзивчив, (добро)сърдечен.

warmblooded

- ['wo:mblлdid] a 1. зоол. топлокръвен; 2. темпераментен.

warmed-over

- ['wo:mdouvъ] а стоплен, подтоплен (за ядене и пр.); прен. изтъркан, безинтересен.

warmer

- ['wo:mъ] n грейка; нaгревателен уред.

warming-pan

- ['wo:mi¤paen] n 1. ост. грейка за затопляне на легло; 2. временен заместник.

warmonger

- ['wo:mл¤gъ] n подстрекател към/подпалвач на война.

warmongering

- ['wo:mл¤gъri¤] n подстрекателство към война.

warmth

- [wo:mҐ] n 1. топлина; 2. тoплота, сърдечност; 3. разпаленост, разгорещеност; раздразнение; 4. ентусиазъм, жар; 5. жив. топли багри.

warn

- [wo:n] v 1. предупреждавам; to ~ s.o. against s.th. предупреждавам някого да се пази от нещо; to ~ s.o. against doing s.th. предупреждавам някого да не прави нещо; 2. съобщавам предварително, уведомявам, предизвестявам; съветвам; warn away 1) предупрeждавам някого да не се приближава/да се маха; 2) лов. подплашвам; изплашвам (дивеч).

warning

- ['wo:ni¤] а 1. предупредителен (за сигнал, поглед и пр.); 2. предпазен. ['wo:ni¤] n 1. предупреждение; let this be a (fair) ~ to you нека това ти служи за урок/предупреждение; to take ~ вземам си бележка, внимавам; 2. признак; предупредителен знак/сигнал; to give ~ ост. to give notice (вж. notice 2).

warp

- [wo:p] n 1. текст. основа; ~ (and woof) прен. основа, база; 2. изкривеност, изкривяване, изкорубване; 3. отклонение от нормата; извратеност (и ~ of the mind); 4. мор. вид корабно въже; 5. алувиална почва, утайка, нанос. [wo:p] v 1. изкорубвам (се), свивам (се), деформирам (се); 2. прен. извратявам, изопачавам, изкривявам; 3. текст. насновавам основа; 4. мор. придвижвам (кораб) с въже; 5. наторявам с наносна тиня.

warpath

- ['wo:pa:Ґ] n индиански поход; to be/to go out on the ~ воювам; заемам войнствена позиция.

warrant

- ['wo:rъnt] n 1. съдебно разпореждане/постановление/заповед; 2. основание; 3. гаранция; пълномощно; препоръка, поръчителство, свидетелство; 4. пълномощие; разрешително; ~ of attorney юр. мандат; 5. основание, оправдание; 6. воен. заповед за производство в подофицерски чин; 7. гарант. ['wo:rъnt] v 1. поръчителствувам, гарантирам; 2. удостоверявам, уверявам, потвърждавам; разг. сигурен съм, гарантирам; I('ll) ~ (you) уверявам те, гарантирам ти; I'll ~ him a perfectly honest man гарантирам, че той е съвсем почтен човек; this material is ~ed (to be) colour-fast този плат не избелява; 3. давам основание за, оправдавам; 4. упълномощавам; узаконявам.

warrant-officer

- ['worъnt 'ofisъ] n 1. мор. мичман II ранг; 2. воен. административен офицер; междинна категория между сержантски и офицерски състав.

warrantable

- ['worъntъbl] а законен; допустим; оправдан, основателен.

warrantee

- ['worъn'ti:] n юр. човек, който получава гаранция.

warranter

- ['worъntъ] n юр. поръчител, гарант.

warrantor

- ['worъntъ] n юр. поръчител, гарант.

warranty

- ['worъnti] n 1. основание, право; 2. упълномощаване; 3. поръчителство, гаранция.

warren

- ['worъn] n 1. развъдник на дребни животни, особ. зайци; 2. лабиринт от гъстонаселени улици/къщи и пр.; 3. гъсто населена бедняшка къща.

warring

- ['wo:ri¤] а противоречив; несъпоставим; непримирим.

warrior

- ['wo:riъ] n войн, боец, войник.

warship

- [wo:ship] n военен кораб.

wart

- [wo:t] n 1. брадавица; ~s and all без разкрасяване, с всичките му кусури; 2. нарастьк върху ствол на дърво; 3. разг. неприятен човек.

wart-hog

- ['wo:thog] n зоол. африкански глиган (Phacocoerus).

wartime

- ['wo:taim] n 1. военно време; in ~ във/по време на/през война; 2. attr военновременен, от войната; ~ recollections спомени от войната.

warty

- ['wo:ti] а 1. като брадавица; 2. покрит с брадавици.

wary

- ['wЁъri] а 1. внимателен, предпазлив, бдителен; to keep a ~ eye on s.o. дебна някого; to be ~ of пазя се/гледам да не (с ger); 2. хитър, ловък.

was

- [] вж. be.

wash

- [wosh] v 1. мия (се), измивам (се); къпя (се), окъпвам (се); промивам; to ~ o.'s hands измивам си ръцете (и прен.) (of); 2. пера, изпирам; 3. мия брегове (за море); бия се, блъскам се, плискам се (за вьлни) (и с upon); to ~ ashore изхвърлям на брега; нося/отнасям към брега; 4. покривам с тънък слой, намазвам, боядисвам; 5. отмивам, отнасям с течението; 6. пера се, издържам на пране (за дреха, плат); 7. издържам критика; that theory won't ~ тази теория е неубедителна, не издържа критика; 8. мин. промивам; обогатявам по мокър начин; 9. подравям, подривам (се), издълбавам (се); to ~ a blackamoor/an Ethiopian white залавям се за/занимавам се с безнадежна работа; flowers ~ed with dew окъпани в роса цветя; wash away 1) отмивам, измивам; to ~ away sins рел. пречиствам от грехове; 2) отнасям (за вьлни); wash down 1) измивам (и с маркуч); 2) oмивам, отмивам, отнасям; 3) прокарвам (храна и пр., като пия течност между хапките) (with с); wash off измивам (се), изпирам (се); отмивам; wash out 1) измивам (се), изпирам (се); прен. изтривам/изличавам (нещо) от съзнанието си; 2) подмивам, подривам (брегове, пьт); 3) разг. попречвам на започването на, осуетявам, спирам, отменям (игра, мач и пр.); 4) отхвърлям, елиминирам; отпадам (от училище, сьстезание и пр.); wash over оставам незабелязан за; wash up 1) мия, измивам (сьдове); 2) мия се, измивам се; 3) изхвърлям на брега. [wosh] n 1. миене, измиване; to have a ~ измивам се; 2. пране; at the ~ (даден) на пране (за дрехи и пр.); 3. плискане, плясък (на вьлни); прибой; 4. диря на кораб, килватер; ав. раздвижена струя въздух след самолет; 5. помия (и прен.); 6. празни приказки, дърдорене, брътвеж; 7. тънък пласт/слой боя/метал; 8. тоалетна вода, лосион; разтвор (за дезинфекция и пр.); 9. неферментирал малц и пр.; 10. залята от вода местност, плитчина на река/море; 11. ерозия, отмиване, подриване; 12. нанос, чакъл, пясък; 13. златоносен пясък; 14. ам. старо корито на река; it'll all come out in the ~ разг. всичко ще се нареди от само себе си; рано или късно ще се разбeре.

wash-and-wear

- ['woshъn,wЁъ] а който лесно се пере, суши и не се нуждае от гладене (за дреха).

wash-basin

- ['woshbeisn] n леген за измиване; мивка, умивалник.

wash-boiler

- ['woshboilъ] n ператен котел, ператник.

wash-bowl

- ['woshboul] n леген.

wash-cloth

- ['woshkloҐ] n 1. кесия, кърпа за миене на лице и къпане; 2. кърпа за миене на съдове.

wash-day

- ['woshdei] n ден, определен за пране.

wash-drawing

- ['woshdro:i¤] n акварел, особ. в бяло, черно и сиво.

wash-hand

- ['woshhaend] а за измиване на ръце.

wash-house

- ['woshhaus] n пералня (сграда, помещение).

wash-leather

- ['woshleъ] n гюдерия.

wash-out

- ['woshaut] n 1. размиване, отмиване, ерозия; 2. изровено място, дупка; 3. провалил се човек; пропаднал кандидат; некадърник; to be a ~ sl. провалям се, оказвам се негоден; претърпявам пълен провал/фиаско.

wash-room

- ['woshrum] n умивалня; ам. обществена тоалетна.

wash-stand

- ['woshstaend] n умивалник (мебел).

wash-tub

- ['woshtлb] n корито за пране.

wash-woman

- ['woshwumъn] ам. washer-woman.

washable

- ['woshъbl] а който може да се пере; който не избелява при пране.

washboard

- ['woshbo:d] n 1. дъска за търкане на дрехи при пране; 2. арх. перваз; цокъл.

washed-out

- ['woshtaut] а 1. разг. уморен, изтощен, капнал; 2. отпаднал, отпуснат, без дух/настроение; 3. избелял (за плат).

washed-up

- ['woshtлp] а разг., прен. съсипан, свършен, фалирал.

washer

- ['woshъ] n 1. тех. промивачка; 2. тех. шайба; пръстен; 3. мияч на съдове и пр.; 4. перална машина.

washerwoman

- ['woshъwumъn] n (pl -women ['wimin]) перачка.

washing

- ['woshi¤] n 1. миене; пране; изпрани дрехи; 2. бельо за пране; 3. ам. тьрг. фиктивна продажба; to get on with the ~ sl. преставам да си губя времето; 4. attr който е/служи за пране/миене и пр.; който може да се пере (за материя, дреха).

washing-machine

- ['woshi¤mъ'shi:n] n перална машина.

washing-up

- ['woshi¤лp] n измиване на съдове (за ядене); ~ machine машина за автоматично измиване на съдове.

washy

- ['woshi] а слаб, рядък (за чай); блудкав (за течност, храна); блед, измит (за цвят); безцветен, разводнен, вял (за стил).

wasn't

- ['woznt] ськр. от was not.

wasp

- [wosp] n оса (и прен.).

wasp-waisted

- ['wosp,weistid] а с много тънка талия (като оса).

waspish

- ['wospish] а язвителен, зъл.

wassail

- ['woseil] n ост. 1. гощавка, гуляй, пир; 2. наздравица; 3. коледно/празнично питие. ['woseil] v ост. 1. гуляя, пирувам; 2. вдигам/пия наздравица; 3. коледувам.

wast

- [wost] вж. be.

wastage

- ['weistidj] n 1. загуба; фира; брак; 2. прахосване.

waste

- [weist] n 1. хабене, изхабяване; износване; губене, прахосване; to go/run to ~ хабя се напразно, прахосвам се; 2. остатъци, останки; отпадъци, изрезки; брак; боклук, смет; отработена вода; канални води; изпражнения; 3. пустиня, пущинак, пустош; a ~ of waters воден простор, морска шир; 4. загуба, преразход; 5. увреждане на имуществото; опустошителна разруха; 6. мин. нерудоносна скала, стерил; 7. ~-pipe; 8. (cotton) ~ тех. памучни отпадъци/конци за изтриване. [weist] a непотребен, негоден, бракуван; ~ products отпадъци, отпадъчни продукти; 2. пустинен, необработен, запустял; незалесен; пуст, неизползван; опустошен, разорен; to lay ~ опустошавам; to lie ~ стоя неизползван/необработен (за земя); 3. ост. излишен, ненужен, напразен; 4. тех. отработен. [weist] v 1. пилея, прахосвам, изхарчвам (енергия, пари); губя, хабя, похабявам; губя се, изчезвам; ~ not, want not пести, за да имаш; to ~ advice, etc. on s.o. xaбя си напразно съветите и пр. към някого; to ~ words говоря на вятъра; ~d life пропилян живот; to ~ o.'s labour работя напразно; 2. изтощавам (за болест); 3. опустошавам, увреждам, повреждам (имущество и пр.); изхабявам; разорявам; 4. чезна, линея, вехна, съхна (и с away);

waste-basket

- ['weist,ba:skit] ам. waste-paper basket.

waste-paper basket

- ['weispeipъ,ba:skit] n кошче за книжни отпадъци.

waste-pipe

- ['weistpaip] n отточна/канализационна тръба.

wasteful

- ['weistful] a 1. разточителен; прахоснически; 2. разорителен.

wasteland

- ['weistlaend] n пустош; пустеещи земи.

waster

- ['weistъ] n 1. разточител, прахосник; развей-прах; 2. sl. нехранимайко; несретник; 3. бракувана вещ, брак.

wastrel

- ['weistrъl] n 1. изхабено нещо, бракувана вещ; 2. разсипник, пройдоха; 3. изоставено дете; 4. безделник; непрокопсаник.

watch

- [wotsh] n 1. ост. страж, стража, пост, караул, патрул, пазач, часовой; 2. бодърствуване, бдение; 3. наблюдение; бдителност; to keep ~ (and ward) 1) наблюдавам, следя зорко/отблизо; 2) стоя на стража, карауля; to be on the ~ (for) нащрек съм, дебна, чакам в засада; 4. мор. вахта; 5. ист. стража (част от нощта); the ~es of the night часове на нощно бдение, безсъница; 6. часовник (джобен, рьчен). [wotsh] v 1. наблюдавам; следя; пазя; to ~ it sl. внимавам, отварям си очите на четири; 2. бдя (over над); бодърствувам, нащрек съм; 3. очаквам, дебна (и с for); a ~ed pot never boils когато чакаш, времето ти се струва безкрайно дълго; 4. гледам (телевизия); watch out (for) внимавам, нащрек съм, отварям си очите на четири; watch over пазя, наглеждам; охранявам.

watch night

- ['wotshnait] n (богослужение през) нощта срещу Нова година.

watch-box

- ['wotshboks] n караулна будка.

watch-case

- ['wotshkeis] n метален корпус на часовник (джобен, рьчен).

watch-chain

- ['wotsh,tshein] n верижка на часовник, ланец.

watch-dog

- ['wotshdog] n 1. куче пазач; 2. пазител; the ~ of the Treasury ам. сенатор, натоварен с контрола върху изразходваните държавни средства и пр.

watch-fire

- ['wotshfaiъ] n бивачен огън; сигнален огън.

watch-guard

- ['wotshga:d] n верижка на часовник, ланец.

watch-house

- ['wotshhaus] n 1. караулно помещение; 2. полицейски пост.

watch-pocket

- ['wotshpokit] n малко джобче за часовник.

watch-tower

- ['wotshtauъ] n стражева кула, наблюдателница.

watcher

- ['wotshъ] n 1. наблюдател; 2. пазач; 3. ам. застъпник на кандидат при избoри.

watchful

- ['wotshful] а бдителен; наблюдателен; внимателен, зорък; бдящ; ~ nights часове на нощно бдение; безсънни/бели нощи.

watchmaker

- ['wotshmeikъ] n часовникар.

watchman

- ['wotshmъn] n (pl -men) 1. нощен пазач; 2. караул, стража.

watchword

- ['wotshwъ:d] n 1. парола; 2. лозунг, призив, повик, вик.

water

- ['wo:tъ] n 1. вода; ~ on the brain мед. хидроцефалия, воднянка; ~ on the knee мед. хидартроза на коляното; to hold ~ не пропускам вода, не тека; прен. издържам на критика, логичен/последователен съм (за теория и пр.); to make ~ 1) пропускам вода, тека; 2) уринирам; to cast o.'s ~ изследвам си урината; 2. обик. рl минерална вода (и table ~ s); to take/drink the ~s лекувам се с/пия минерална вода; 3. води; езеро, река, море; ~s of forgetfulness прен. забвение; смърт; лета; high/low ~ прилив/отлив; най-високата точка на прилива/най-ниската точка на отлива; прен. апогей/застой; in home ~s в териториалните води на дадена страна; by ~ по воден път, по море; on this side of the ~ отсам морето/океана; to go on the ~ правя разходка по река/море и пр.; still ~s run deep тихите води са дълбоки; like a fish out of ~ като риба на сухо; 4. водоем; резервоар; an ornamental ~ изкуствено езеро; 5. воден разтвор; тоалетна и пр. вода; слюнка; пот; сълзи и пр.; to make/pass ~ уринирам; difficulty in passing мед. задържане на урина; to bring ~ to s.o.'s mouth правя скомина/карам да потекат лигите на някого; 6. бистрота, прозрачност; of the first ~ от (най-)чиста проба (и прен.): 7. вълнообразни отблясъци на коприна; 8. фин. акции, издадени без увеличение на основния капитал; 9. water-colour; 10. attr воден; за/от/по/с вода; above ~ вън от опасност; незатруднен финансово; to keep/hold o.'s head above ~ крепя се, едва оцелявам/преживявам, особ. финансово; in deep ~(s) в голямо финансово затруднение/беда; сполетян от бедствие/скръб; in low ~ без пари, закъсал; in smooth ~ преодолял пречки/затруднения, напредващ с лекота; to get into hot ~ разг. загазвам, изпадам в беда; to get s.o. into hot ~ разг. вкарвам някого в беля; to pour/throw cold ~ on прен. поливам със студен душ, действувам отрезвително; обезсърчавам; осуетявам; a lot of/much ~ has flown/run under the bridge/over the dam много време мина/много вода изтече оттогава; you may take a horse to the ~ , but you cannot make him drink насила хубост не става; bubbly ~ шег. шампанско; strong ~ , ~ of life ракия; прен. духовна храна; to burn the ~ ловя риба нощем (с пика и зaпален фенер); writ(ten) in/on ~ краткотраен, мимолетен, преходен (за постижение и пр.); to swim between two ~s колебая се между две мнения/решения; запазвам неутралитет; like ~ изобилие, щедро, без сметка. ['wo:tъ] v 1. мокря, намокрям, навлажнявам; 2. поливам, наводнявам; поя, напоявам (и за река); 3. ходя/водя на водопой; пия вода; 4. ~ down разтварям във вода; разреждам; разводнявам; прен. смекчавам (изказване и пр.); 5. отделям вода; потичат ми лигите; насълзявам се (за очи); to make s.o.'s mouth ~ правя/карам да потекат лигите на някого; възбуждам желание/завист у някого; 6. набавям/вземам/запасявам (се) с вода (за кораб, локомотив и пр.); 7. текст. моарирам (коприна и др. материи); 8. фин. увеличавам фиктивно капитала на.

water back

- ['wo:tъbaek] n ам. казанче за топлене на вода в печка.

water-bath

- ['wo:tъba:Ґ] n водна баня (и готв.).

water-bed

- ['wo:tъbed] n гумен дюшек, напълнен с вода (за болен - при болки от залежаване).

water-biscuit

- ['wo:tъ,biskit] n тънък бисквит, обик. без захар и мазнина.

water-bottle

- ['wo:tъbotl] n 1. шише за вода, гарафа; 2. манерка.

water-cannon

- ['wo:tъkaenъn] n приспособление за разпръсване на тълпа със силна струя вода.

water-carriage

- ['wo:tъ,kaeridj] n воден транспорт/превоз.

water-carrier

- ['wo:tъ,kaeriъ] n Водолей (сьзвездие и знак на зодиака).

water-cart

- ['wo:tъka:t] n цистерна с вода за пиене/пръскане.

water-closet

- ['wo:tъklozit] n клозет.

water-colour

- ['wo:tъ,kлlъ] n 1. акварел (рисунка и боя); 2. attr акварелен.

water-colourist

- ['wo:tъkлlъrist] n акварелист.

water-cooled

- ['wo:tъ,ku:ld] а тех. с водно охлаждане.

water-cure

- ['wo:tъkjuъ] n водолечение, хидротерапия.

water-dog

- ['wo:tъdog] n разг. добър плувец; стар моряк.

water-drinker

- ['wo:tъdri¤kъ] n пълен въздържател.

water-gas

- ['wo:tъgaes] n хим. воден газ.

water-gauge

- ['wo:tъgeidj] n водопоказател.

water-glass

- ['wo:tъgla:s] n 1. водна чаша; 2. хим. водно стъкло; 3. тръба за наблюдаване на предмети под водата.

water-hammer

- ['wo:tъhaemъ] n тех. хидравличен удар.

water-heater

- ['wo:tъhi:tъ] n нагревател, бързовар.

water-hemlock

- ['wo:tъ,hemlok] n бот. вид отровно блатно растение (Cicuta).

water-hen

- ['wo:tъhen] n зоо. 1. водна кокошка (Gallinula chloropus).

water-hole

- ['wo:tъhoul] n гьол; блато; езерце.

water-ice

- ['wo:tъrais] n им. разхладително плодово питие/сладолед.

water-jacket

- ['wo:tъ,djaekit] n тех. водна риза/мантия/кожух.

water-level

- ['wo:tъlevl] n 1. ниво на водата (в резервоар и пр.); 2. равнило, либела; терзия; 3. ниво на подпочвените води.

water-lily

- ['wo:tъlili] n бот. водна лилия (Nymphaeaceae).

water-main

- ['wo:tъmein] n водопровод, водопроводна магистрала.

water-melon

- ['wo:tъmelъn] n диня, любеница.

water-meter

- ['wo:tъmi:tъ] n водомер.

water-mill

- ['wo:tъmil] n воденица, мелница.

water-nymph

- ['wo:tъnimf] n водна нимфа, русалка.

water-parting

- ['wo:tъpa:ti¤] water-shed 1.

water-pipe

- ['wo:tъpaip] n водопроводна тръба.

water-pistol

- ['wo:tъpistъl] n водно пистолетче (играчка).

water-polo

- ['wo:tъpoulou] n сп. водна топка/поло.

water-power

- ['wo:tъpauъ] n водна сила, хидроенергия.

water-ram

- ['wo:tъraem] n тех. хидравличен таран.

water-rate

- ['wo:tъreit] n такса за ползване на обществено водоснабдяване.

water-repelent

- ['wo:tъri'pelъnt] a трудно пропусклив (за материя).

water-seal

- ['wo:tъsi:l] n тех. воден/хидравличен затвор.

water-softener

- ['wo:tъ,sofъnъ] n апарат/вещество за омекотяване на вода.

water-soluble

- ['wo:tъ'soljubl] а разтворим във вода.

water-sprite

- ['wo:tъsprait] n 1. воден дух; 2. водна нимфа, русалка.

water-supply

- ['wo:tъsъ,plai] n водоснабдяване.

water-table

- ['wo:tъteibl] n 1. арх. корниз с преливник; 2. water-level 3.

water-tower

- ['wo:tъtauъ] n 1. водна/водонапорна кула; 2. ам. пожарогасител за големи височини.

water-waggon

- ['wo:tъwaegъn] water-cart.

water-wave

- ['wo:tъweiv] n водна ондулация.

water-way

- ['wo:tъwei] n 1. воден път, плавателен канал; 2. мор. фарватер.

water-weed

- ['wo:tъwi:d] n водорасло.

water-wheel

- ['wo:tъwi:l] n тех. водно колело.

water-wings

- ['wo:tъwi¤gz] n приспособление, слагано около раменете на човек, който се учи да плува.

waterage

- ['wo:tъridj] n (такса за) превозване на стоки по вода.

waterborne

- ['wo:tъbo:n] а 1. превозван/пренасян по вода (за стока); ~ transport воден транспорт; 2. пренасян чрез пиене на замърсена вода; инфекциозен (за болест).

watercourse

- ['wo:tъko:s] n 1. река, рекичка, ручей; 2. речно корито/русло.

watercress

- ['wo:tъkres] n бот. крес(он), пореч.

waterfall

- ['wo:tъfo:l] n водопад.

waterfowl

- ['wo:tъfauъl] n сьбир. водни птици.

waterfront

- ['wo:tъfrлnt] n 1. брегова линия, бряг; 2. част от град, достигаща до брега на река, езеро и пр.

watergate

- ['wo:tъgeit] n врата/затвор на шлюз.

watering-can

- ['wo:tъri¤,kaen] n градинарска лейка.

watering-cart

- ['wo:tъri¤,ka:t] water-cart.

watering-place

- ['wo:tъri¤,pleis] n 1. (място за) водопой; 2. курорт с минерални бани; 3. морски курорт.

watering-pot

- ['wo:tъri¤,pot] watering-can.

waterline

- ['wъ:tъlain] n мор. ватерлиния.

waterlogged

- ['wo:tъlogd] a 1. напоен с вода, подгизнал (за дърво); 2. полузатънал, напълнен с вода (за кораб); 3. заблатен (за терен).

waterman

- ['wo:tъmaen] n (pl -men) лодкар; гребец.

watermanship

- ['wo:tъmъnship] n умение да се гребе/плува добре; гребна/плувна техника.

watermark

- ['wo:tъma:k] n воден знак (на хартия).

waterproof

- ['wo:tъpru:f] I. а непромокаем, импрегниран; II. п непромокаема матария/дреха; мушама, дъждобран. ['wo:tъpru:f] v импрегнирам.

waterscape

- ['wo:tъskeip] n ам. воден/морски пейзаж.

watershed

- ['wo:tъshed] n 1. вододел; 2. речен басейн; 3. прен. повратна точка/момент.

waterside

- ['wo:tъsaid] n 1. бряг, крайбрежие; 2. attr крайбрежен.

waterskin

- ['wo:tъskin] n кожен мях за вода.

waterspout

- ['wo:tъspaut] n 1. водосточна тръба, капчук; 2. воден циклон/смерч; 3. внезапен пороен дъжд.

watertight

- ['wo:tъtait] а 1. непромокаем; 2. херметически затварящ се; 3. прен. неоспорим, непоклатим; несъмнен, неопровержим; недвусмислен.

waterworks

- ['wo:tъwъ:ks] n pl 1. водопроводна станция/ съоръжения; 2. фонтани, водоскоци, каскади; 3. sl. сълзи; to turn on the ~ лея сълзи, надувам гайдата; 4. sl. отделителната система.

watery

- ['wotъri] а 1. воднист; разводнен; безвкусен; прен. безсъдържателен, блудкав; 2. мокър, влажен; сълзлив, насълзен (за очи); 3. предвещаващ дъжд (за луна, небе); 4. блед, слаб (за цвят).

watt

- [wot] n ел. ват.

wattle

- ['wotl] n 1. плет; ~ and daub плет, замазан с кал/глина за построяване на колиби; 2. австралийска акация; 3. attr направен от плет. ['wotl] v правя плет; ограждам с/построявам от плет. ['wotl] зоол. брадичка, обица (на пуяк, петел и пр.).

waul

- [wo:l] v мяукам; вия.

wave

- [weiv] n 1. вълна; in ~s на вълни; 2. прен. вълна, изблик (и метеор.); 3. поет. обик. рl море, океан; 4. извивка, неравност, вълнообразна линия; 5. вълна, чупка на коса; ондулация; 6. махане, махване, ръкомахане; 7. фи3. вълна; трептене; радиовълна. [weiv] v 1. размахвам (се), развявам (се); 2. правя вълнообразен; правя на вълни, ондулирам; 3. махам с ръка; ръкомахам; to ~ good-bye махам с ръка за довиждане; 4. моарирам (коприна и пр.); 5. къдря (се), чупя (се); ставам/правя на вълни (за коса), 6. полюшвам се, вълнувам се (за нива и пр.); wave aside отхвърлям, отклонявам (предложение и пр.); пренебрегвам; wave away 1) отказвам да приема/взема нещо, което ми се предлага/поднася; 2) wave aside; 3) махвам/правя знак с ръка на някого да се отдалечи; отпращам с махване; wave off wave away 3.; wave on правя (някому) знак да върви/да се придвижва напред.

waved

- ['weivd] а вълнист, на вълни; къдрав, начупен (за коса); to get/have o.'s hair ~ ондулирам си косата.

wavelength

- ['weivle¤Ґ] n физ. дължина на вълната.

wavelet

- ['weivlit] n малка вълна, вълничка.

waver

- ['weivъ] v 1. колебая се, разколебавам се, двоумя се, проявявам неувереност/нерешителност; 2. трептя, трепкам, играя (за пламьк, светлина); треперя, потрепервам (за глас).

wavering

- ['weivъri¤]а 1. колеблив, неуверен; 2. трепкащ, трептящ; 3. треперещ, треперлив.

wavy

- ['weivi] а 1. вълнообразен, вълнист, на вълни; 2. къдрав; 3. развяващ се; 4. олюляващ се; 5. тех. рифелoван.

wax

- [waeks] n 1. восък; to be ~ in s.o.'s hand подчинявам се изцяло на волята на; 2. ушна кал; 3. разг. (материал за направа на) грамофонна плоча; 4. attr восьчен. [waeks] v намазвам/натривам/излъсквам/покривам/запечатвам с восък. [waeks] v 1. раста, нараствам, пораствам; увеличавам се (особ. за луната); to ~ and wane раста и намалявам последователно (и прен. - за влияние и пр.); 2. ост., поет. ставам (весел, закачлив, гневен и пр.). [waeks] n sl. (пристъп на) ярост/гняв; to get into a ~ побеснявам, вбесявам се, изпадам в ярост.

wax-candle

- ['waeks'kaendl] n восъчна свещ, вощеница.

wax-cloth

- ['waekskloҐ] oilcloth.

wax-painting

- ['waekspeinti¤] n живопис с восъчни бои, енкаустика.

wax-paper

- ['waeks,peipъ] n восъчна хартия.

wax-pod

- ['waekspod] n бот. фасул със светложълти шушулки.

waxen

- ['waeksъn] а ост. 1. восъчен; 2. гладък, лъскав, мек, полупрозрачен, блед (като воськ).

waxwork

- ['waekswъ:k] n 1. (моделиране на) восъчни фигури; 2. рl изложба на восъчни фигури (обик. на бележити хора); 3. отливане на модели от восък; восъчни отливки.

waxy

- ['waeksi] а восъчен; подобен на/наподобяващ восък. ['waeksi] a sl. 1. вбесен, разярен; 2. сприхав.

way

- [wei] n 1. път, пътека, шосе; място за преминаване; ~ in вход; ~ out изход (и прен.); ~ through пасаж; the broad ~ прен. пътят на наслажденията; the narrow/straight ~ прен. трудният път към добродетелта; the W. of the Cross рел. Голгота (и прен.); on o.'s ~ to на път/по пътя за; across/over the ~ отсреща, насреща; оттатък пътя; by the ~ 1) на/край пътя; 2) между другото, между прочем; out of the ~ 1) настрани от/не на пътя; 2) отдалечен, затънтен, забутан; 3) необикновен, необичаен, особен; to be/stand in the ~ преча; to get in the ~ of стоя на пътя/преча на; to get out of s.o.'s ~ отстранявам се от пътя на/преставам да преча на някого; to keep out of s.o.'s ~ отбягвам някого, гледам да не се мяркам пред него; to clear/pave/smoothe the ~ for разчиствам/откривам пътя за; подготвям почвата за; to make ~ for давам път/отстъпвам място на; to make the best of o.'s ~ бързам, колкото мога; to make o.'s ~ in the world пробивам си път в живота, правя кариера; the ~ of all flesh участта на всичко живо/смъртно; to go the ~ of all flesh/of nature/of all the earth/of all things умирам, отивам си от този свят; to go the ~ of all good things пропадам, отивам по дяволите; to feel/grope o.'s ~ вървя пипнешком; прен. действувам предпазливо, опитвам терена; to find o.'s/its/the ~ 1) попадам; 2) прониквам; to go o.'s ~ тръгвам (си), потеглям; to get/go/take/have o.'s own ~ действувам самостоятелно, не се вслушвам в съвети, правя каквото/както си искам; to go all the ~ with s.o. съгласявам се изцяло с някого; to go s.o.'s ~ отивам в същата посока с някого; everything goes his ~ разг. върви му; to go the right ~ на прав път съм, не съм се заблудил (и прен.); to go the wrong ~ 1) сбърквам пътя; 2) попадам в кривото гърло (за храна); to go the whole ~ върша нещо изоснови/ докрай/както трябва; to make o.'s ~ to/toward запътвам се/тръгвам към; s.th. comes/falls o.'s way попада ми; to take o.'s ~ to/towards тръгвам, вървя, отивам; to go out o.'s ~ to do s.th. полагам особени усилия/старания да направя нещо, правя всичко възможно; 2. разстояние; a little ~ недалеч, наблизо; a long/good ~ (off) много далеч, надалеч; to have come/gone a long ~ стигнал съм далеч, напреднал съм; it's (a long) ~ off perfection далеч не e съвършено; better by a long ~ далеч по-добър; this will go a long ~ това ще допринесе много; to be (a long) ~ above далеч надхвърлям; to go a long ~ 1) имам голямо влияние/значение; 2) стигам задълго, спорен съм; not by a long ~ съвсем не; you are a long ~ out много се лъжеш; 3. направление, посока, курс; this ~ насам; that ~ натам; to look s.o.'s ~ гледам към някого; every which ~ по всички посоки/направления; to look the other ~ извръщам поглед; прен. правя се, че не виждам/не забелязвам; to put s.o. in the ~ of помагам на/подпомагам някого в (нещо); the other ~ (a)round/about (точно) обратно(то); 4. начин, способ, метод, маниер; (in) this/that ~ така, по този начин; in every ~ всячески, по всякакъв начин; във всяко отношение; all/quite/very much the other ~ съвсем другояче/иначе; ~s and means начини; средства; възможности; committee of ~s and means бюджетна комисия; it's not his ~ to be jealous, etc. не му e свойствено/присъщо да завижда и пр.; it's disgraceful the ~ he drinks, etc. безобразно e как/ дето толкова пие и пр; to have a ~ with one умея да привличам/да се харесвам/да постигам своето; don't take offence - it's only his ~ не се засягай -той си е такъв/маниерът му е такъв; to my ~ of thinking според мен, по моему; there are no two ~s about it няма две мнения по въпроса; one ~ or another така или иначе; to go the right/wrong ~ about s.th. подхващам нещо правилно/неправилно; hi a ~ до известна степен; в известно отношение/смисъл; in no ~ в никакво отношение, никак; no ~ няма начин, невъзможно; to see o.'s ~ (clear) to doing s.th. 1) ясно ми е/зная как да направя нещо/как да постъпя; 2) намирам/считам за възможно/виждам възможност да направя нещо; 5. ход, движение, напредване, напредък; инерция; to get under ~ отплувам, тръгвам на път (за кораб); прен. започвам; to be under ~ плувам (за кораб); прен. в ход съм; preparations are under ~ извършват се приготовления; to gather/lose ~ набирам/ губя скорост, ускорявам/забавям хода; to make ~ напредвам (и прен.); to make o.'s (own) ~ (in the world) напредвам, преуспявам; 6. състояние, положение; начин на живот; разг. занимание; занятие, търговия; that's the ~ things are така стоят работите; to be in a good/bad ~ в добро/лошо състояние съм; in a small ~ скромно; на дребно, в малки мащаби; to be in a small/large ~ of business върша/ занимавам се с дребна/едра търговия; to be in a good/fair ~ of business върви ми/добре съм с търговията; to be in a bad/terrible/ост. great ~ sl. много съм разтревожен/развълнуван; in the ~ of 1) по време на, в течение на; като част от; in the ~ of business служебно; 2) от естеството/порядъка на; I can't afford anything in the ~ of luxuries now не мога да си позволя никакви луксове сега; to pay o.'s ~ не правя дългове; it makes/pays its ~ изгодно е; 7. pl мор. стапел за спускане на кораб във вода; by ~ of 1) via; 2) като, вместо; by ~ of a joke, etc. на шега и пр.; by ~ of a weapon катo/вместо оръжие; to be by ~ of a poet, etc. съм нещо като/пиша се за/минавам за поет и пр.; by ~ of (с ger) за да, като начин/средство да; by ~ of discovering the truth с цел да разбeра истината; to give ~ 1) оттеглям се, отстъпвам; предавам се (to); 2) отстъпвам, давам/правя път (и за превозно средство); 3) давам воля; поддавам се, отдавам се (на чувство и пр.); 4) не издържам, поддавам; счупвам се; за крака подкосявам се; 5) фин. спадам (за акции); 6) мор. натискам веслата, започвам да греба.

way station

- ['weisteishn] n ам. междинна гара/спирка.

way train

- ['weitrein] n ам. местен влак.

way-bill

- ['weibil] n списък на пасажерите/пратките в транспортно средство; пътен лист, товарителница.

way-leave

- ['weili:v] n юр. право за преминаване през/прелитане над чужда територия.

way-worn

- ['weiwo:n] а изморен от път/пътуване.

wayfarer

- ['weifЁъrъ] n пътник, особ. пешеходец.

waylay

- ['weilei] v причаквам, дебна; устройвам засада на.

waymark

- ['weima:k] n ориентировачен белег/знак по път.

wayside

- ['weisaid] а крайпътен.

wayward

- ['weiwъ:d] а капризен, своенравен; опак; непокорен, своеволен; непостоянен, изменчив.

we

- [wi:] pers pron ние.

we'd

- [wi:d] ськр. от we had, we would.

we'll

- [] ськр. от we shall, we will.

we're

- ['wiъ] ськр. от we are.

we've

- [wi:v] ськр. от we have.

weak

- [wi:k] a 1. слаб; неустойчив; нетраен, чуплив; 2. мек; 3. слабоволен, слабохарактерен, нерешителен; 4. неударен (за сричка); 5. тьрг. с понижаващи се цени; 6. слаб, разреден (за питие, разтвор и пр.).

weak hand

- ['wi:khaend] n бридж слаби карти (в рьката).

weak-headed

- ['wi:khedid] а 1. слабоумен, гламав; 2. който лесно се напива, не издържащ на пиене.

weak-kneed

- ['wi:k,ni:d] а прен. малодушен, слабохарактерен.

weak-minded

- ['wi:kmaindid] а слабоумен.

weaken

- ['wi:kn] v 1. отслабвам; отслабям; 2. проявявам слабост, колебание.

weakish

- ['wi:kish] а слаб (и за чай и др. питиета).

weakling

- ['wi:kli¤] n слаб/хилав/болнав човек.

weakly

- ['wi:kli] а слаб, хилав, болнав.

weakness

- ['wi:knis] n 1. слабост, неустойчивост; 2. слабост, недостатък; 3. склонност, влечение, слабост (for към).

weal

- ['wi:l] n книж. благо, добро; благоденствие, благосъстояние; for the public/general ~ за общото благо; in ~ and woe и в щастие, и в беда. ['wi:l] n белег, рязка, ръб (особ. от камшик).

weald

- [wi:ld] n 1. открито пространство/местност; 2. ост. гориста облаcт; the W. геогр. гористата някога облаcт, обхващаща графствата Кент, Съсекс, Съри и Хампшър.

wealth

- [welҐ] n 1. богатство, имущество, благосъстояние; to come to/achieve ~ забогатявам; a man of ~ богаташ; 2. голямо изобилие (of от).

wealthy

- ['welҐi] a 1. богат, охолен, заможен; the ~ богатите; 2. изобилен, изобилствуващ, богат.

wean

- [wi:n] v 1. отбивам кърмаче; 2. прен. отвиквам, отучвам (from, away from).

weanling

- ['wi:nli¤] n наскоро отбито кърмаче.

weapon

- ['wepъn] n 1. оръжие; 2. защитно средство (у животни); 3. прен. средство.

weaponry

- ['wepъnri] n 1. производство на оръжия; 2. боева техника, оръжия, въоръжение.

wear

- [wЁъ] v (wore [wo:] ; worn [wo:n]) 1. нося на себе си (дрехи, обувки, очила, украшение и пр.); облечен/ обут съм с/в; to ~ o.'s clothes well умея да си нося дрехите (с вкус); he wore a new hat той носеше/беше с нова шапка; she never ~s brown тя никога не носи/не се облича в кафяво; to ~ o.'s hair short нося косата си късо подстригана; 2. имам (израз, вид, изглед); to ~ a smile/a troubled look усмихвам се/имам тревожно изражение; the house wore a neglected look къщата имаше занемарен вид; 3. нося се, издържам/изтрайвам нa носене; to ~ well 1) трая дълго, не се износвам/скъсвам лесно (за дреха и пр.); 1) младея, изглеждам млад и запазен за годините си; 4. износвам (се), изтривам (се), протривам (се), скъсвам (се) (обик. с away); my skirt has worn thin полата ми се протри от носене; 5. изтривам се, изличавам се (за надпис, изображение и пр.); 6. изморявам (се), изтощавам (се); изчерпвам (се); worn with travel уморен от пътуване; my patience wore търпението ми се изчерпи; 7. точа се, проточвам се, разточвам се, (пре)минавам мудно/еднообразно (за време); to ~ through the day изкарвам/преживявам някак си деня; 8. дълбая, постепенно издълбавам (дупка, улей, канал - за вода); to ~ o.'s heart on o.'s sleeve не умея да скривам чувствата/намеренията си; откровен/импулсивен съм; to ~ the breeches/pants/trousers държа мъжа си под чехъл (за жена); wear away 1) изтривам (се), изтърквам (се), заличавам (се); изтънявам, излинявам; 2) влача се, протакам се, минавам/тека бавно (за време); 3) губя сили, чезна; 4) дълбая, подривам, руша; wear down 1) износвам (се), изтърквам (се), скъсвам (се) от носене; излинявам; 2) отслабям, преодолявам (сьпротива); 3) сломявам, разсипвам, съсипвам, смазвам; wear off 1) доизносвам (дреха и пр.); 2) изтривам (се), изтърквам (се), изхабявам (се) (за автомобилни гуми, линолеум и пр.); 3) постепенно изчезвам/преминавам/се загубвам (за стеснителност, интерес и пр.); wear on вървя, минавам, тека бавно, нижа се; проточвам се, продължавам (за време); it got warmer as the day wore on по-късно през деня стана по-топло; the hours wore on часовете се нижеха мудно/тягостно; wear out 1) износвам (се), скъсвам (се); 2) прен. изморявам, изтощавам, съсипвам; изчерпвам (се) (за тьрпение и пр.); 3) загубвам (се), изчезвам; 4) тека/минавам мудно, точа се (за време); 5) изтърпявам, издържам, изтрайвам; 6) прекарвам скучно/мудно (дни и пр.); wear through 1) прекарвам/преживявам някак си (време, период); 2) минавам, изтичам (за време). [wЁъ] n 1. носене; in general ~ много модерно, на мода; to come into ~ излизам на мода; 2. износване, изхабяване, изтъркване; cuffs showing ~ поизносени/поизтъркани маншети; little the worse for ~ малко употребяван, почти нов; there is plenty of ~ in it има/може още дълго да се носи (за дреха и пр.); the worse for ~ износен, изтъркан, протрит; прен. очукан; stuff of good/of never ending ~ плат, който няма скъсване; this stuff will stand hard ~ този плат e много траен; 3. тьрг., често в сьчет. дреха, облекло; working ~ работни дрехи; 4. материя, плат; 5. трайност, издръжливост; ~ and tear износване, амортизация. [wЁъ] v (wore, worn) мор. обръщам (се) пред вятъра (за кораб).

wearable

- [wЁъrъbl] а годен/подходящ за носене.

weariless

- ['wiъrilis] а неуморен; неуморим.

weariness

- ['wiъrinis] n 1. умора; изтощение; 2. скука, досада.

wearing

- ['wЁъri¤] а уморителен, изтощителен.

wearisome

- ['wiъrisъm] a 1. измoрителен; 2. скучен, досаден.

weary

- ['wiъri] a 1. изморен, изтощен; отегчен; to be ~ of омръзнало ми e, до гуша ми e дошло; 2. уморителен; отегчителен; отегчен; 3. досаден. ['wiъri] v 1. уморявам, отегчавам, досаждам (with, of); 2. уморявам се, отегчавам се, става ми досадно (of); 3. шотл. жадувам, копнея (to с inf да, for за).

wearying

- ['wi:ъrii¤] а уморителен; отегчителен.

weasand

- ['wi:zъnd] n ост. гърло, гръклян.

weasel

- ['wi:zl] n 1. зоол. невестулка (Mustela nivalis); 2. ~ word дума, придаваща двусмислие/уклончивост на казаното; 3. aм. лукав човек, хитрец; 4. ам. вагонетка, движеща се по сняг, тресавище и пр. ['wi:zl] v ам. 1. говоря двусмислено/уклончиво, увъртам, усуквам; 2. измъквам се; не изпълнявам поето задължение (обик. с out).

weather

- ['weъ] n 1. време (атмосферно); April/broken ~ непостоянно/променливо време; 2. лошо време, буря; 3. мор. посока на вятъра; to make good/bad ~ of мор. добре/зле издържам на буря (за кораб) (и прен.); to make heavy ~ of намирам (нещо) за прекомерно трудно/изморително; излишно раздухвам/усложнявам нещата; above the ~ 1) ав. на голяма височина, над сферата на облаци и бури; 2) с вече преминало неразположение/махмурлук; under the ~ разг. 1) неразположен, недобре; потиснат; 2) ам. пийнал, махмурлия, на градус. ['weъ] v 1. излагам на атмосферните влияния; проветрявам, суша и пр.; 2. руша, променям, правя да потъмнее (за атмосферни влияния); руша се/променям се/потъмнявам от атмосферни влияния; 3. устоявам/издържам на бури и пр. (и прен.); 4. мор. заобикалям (нос и пр.) откъм наветрената страна; 5. стр. подреждам керемиди, дъски и пр. да се застъпват под наклон, построявам покрив под наклон. ['weъ] а мор. обърнат към вятъра; наветрен; to keep o.'s ~ eye open нащрек съм, отварям си очите на четири.

weather-beaten

- ['weъ,bi:tn] а 1. повреден от бури; очукан; прен. закален; 2. загорял, обветрен, загрубял (за лице и пр.).

weather-board

- ['weъbo:d] n 1. обик. рl застъпващи се дъски за обшивка на стена и пр.; 2. мор. дъска на долния край на прозорче за изтичане на водата; 3. мор. наветрена страна на кораб. ['weъbo:d] v обшивам (стена и пр.) със застъпващи се дъски.

weather-bound

- ['weъbaund] а задържан/спрян от лошо време.

weather-bureau

- ['weъbjuъrou] n метеорологическа служба.

weather-chart

- ['weъtsha:t] n синоптична карта.

weather-eye

- ['weъrai] n око, забелязващо бързо промените във времето; прен. изострена наблюдателност/бдителност.

weather-forecast

- ['weъ,fo:ka:st] n прогноза за времето.

weather-glass

- ['weъgla:s] n барометър.

weather-map

- ['weъmaep] weather-chart.

weather-service

- ['weъsъ:vis] n метеорологическа служба.

weather-ship

- ['weъship] n кораб за метеорологически наблюдения.

weather-station

- ['weъsteishn] n метеорологическа станция.

weather-strip

- ['weъstrip] n уплътнител за врата/прозорец. ['weъstrip] v слагам уплътнител на врата/прозорец.

weather-vane

- ['weъvein] weathercock.

weather-wise

- ['weъwaiz] a 1. който познава/умее да предсказва времето; 2. с усет/нюх (за политически сьбития, промени и пр.).

weather-worn

- ['weъwo:n] weatherbeaten.

weathercock

- ['weъkok] n ветропоказател (и прен.).

weathered

- ['weҐъ:d] а 1. геол. засегнат от действието на ерозията; 2. закален; 3. направен/поставен под наклон (за стичане на водата).

weathering

- ['weъri¤] n 1. арх. наклон за изтичане на дъждовната вода; 2. геол. изменения, причинени от ерозия.

weatherman

- ['weъmaen] n (pl -men) метеоролог, синоптик.

weatherproof

- ['weъpru:f] a 1. устойчив на атмосферни влияния; 2. защитен от лошо време. ['weъpru:f] v правя устойчив на атмосферни влияния.

weave

- [wi:v] v (wove, weaved [wouv, wi:vd] ; woven, wove, weaved ['wouven]) 1. тъка, изтъкавам; 2. плета, изплитам; преплитам, вплитам (и прен.); вмъквам (into); 3. измислям, съчинявам (разказ и пр.); 4. вия се, лъкатуша; движа се на зигзаг; to ~ o.'s way through the traffic провирам се/промъквам се между колите и пр.; get weaving! sl. залавяй се за работа! давай! почвай! [wi:v] n тъкан; начин на тъкане.

weaver

- ['wi:vъ] n 1. тъкач; ~ of rhymes стихоплетец; 2. зоол. птичка, подобна на сипка (Ploceidae) (и ~bird).

weazen

- ['wi:zn] wizen.

weazened

- ['wi:znd] wizened.

web

- [web] n 1. паяжина (и spider's ~ ); 2. тъкан; 3. мрежа; клопка, капан (и прен.); a ~ of lies мрежа/плетеница от лъжи; the ~ of life сложната плетеница/лабиринтът на живота, сложната, заплетена човешка съдба; 4. зоол. плавателна ципа; ветрило (на перо); 5. тех. свързваща част; диск (на колело); шийка (на релса); лист (на трион); 6. преграда; 7. арх. плоскостите между ребрата на кръстовиден свод; 8. голяма рола печатарска хартия; 9. ам. жп мрежа. [web] v 1. плета паяжина/мрежа; 2. вплитам в мрежа (и прен.).

web-footed

- ['webfutid] а с плавателна ципа между пръстите.

web-footoed

- ['webfutoud] а с плавателна ципа между пръстите.

webbed

- [webd] а ципест; подобен на ципа/мембрана.

webbing

- ['webi¤] n здрава лента/колан от коноп и пр. (за тапицерия и пр.).

wed

- [wed] v (wedded ['wedid], ост. wed) 1. женя (се), омъжвам (се), венчавам (се); 2. прен. съчетавам, съединявам (to с); 3. свързвам тясно; съчетавам; обединявам.

wedded

- ['wedid] a 1. съпружески; his ~ wife законната му съпруга; ~ pair брачна двойка; 2. твърдо държащ на/придържащ се към (to).

wedding

- ['wedi¤] n 1. сватба; венчавка; 2. съчетаване; съчетание; 3. attr сватбен, венчален.

wedding breakfast

- ['wedi¤brekfъst] n сватбена гощавка.

wedding ring

- ['wedi¤ri¤] n венчален пръстен, халка.

wedding-cake

- ['wedi¤keik] n сватбена торта.

wedge

- [wedj] n 1. воен., сп. клин (и прен.); to drive/force a ~ вбивам/забивам клин; 2. нещо клиновидно; (дебел) резен (от торта и пр.); 3. ав. челюстна спирачка; 4. обувка танк (и ~-heeled shoe); the thin/small end of the ~ първата мярка/стъпка към нещо. [wedj] v 1. разцепвам/избивам с клин; 2. закрепвам/ затягам с клин; заклинвам (се); заклещвам (се); втиквам (се)/вмъквам (се) като клин; 3. набивам, начуквам.

wedge writing

- ['wedjraiti¤] n ист. клинообразно писмо.

wedgewood

- ['wedjwud] n вид фини фаянсови изделия; ~ (blue) пастелносиньо.

wedlock

- ['wedlok] n съпружество, брак; born in/out of ~ законороден/незаконороден, извънбрачен.

wednesday

- ['wenzdi] n сряда.

wee

- [wi:] а особ. дет., шотл. мъничък; разг. съвсем мъничък; in the ~ hours of the morning в ранните утринни часове. [wi:] int квик-квик! (за прасенце).

wee-wee

- ['wi:'wi:] n sl. пиш-пиш, пикня. ['wi:'wi:] v sl. правя пиш-пиш, пикая.

weed

- [wi:d] n 1. бурен, плевел; to grow like a ~ раста много бързо; to run to ~s буренясвам; ill ~s grow apace злото бързо/лесно се шири; 2. seaweed; 3. разг. пура; тютюн; (the) ~ sl. марихуана; 4. мършав човек; 5. негодно за разплод животно. [wi:d] v 1. чистя бурени, плевя; 2. отстранявам ненужното/негодното, прочиствам; пробирам (обик. с out).

weed-grown

- ['wi:dgroun] а обрасъл с бурени, буренясъл.

weed-killer

- ['wi:dkilъ] n хербицид.

weeds

- [wi:dz] n pl траур, траурно облекло (особ. на вдовица) (и widow's ~ ).

weedy

- ['wi:di] a 1. обрасъл с бурени, буренясал; 2. дълъг, източен, слаб, мършав.

week

- [wi:k] n 1. седмица, неделя; today ~ точно преди/след една седмица; Friday ~ другия, идния/миналия петък; Great/Holy/Passion W. рел. Страстната седмица; ~ about през седмица; ~ in ~ out със седмици, непрекъснато; a ~ of Sundays седем седмици; дълго време; 2. разг. работна седмица.

weekday

- ['wi:kdei] n 1. делник; 2. attr делничен.

weekend

- ['wi:kend] n краят на седмицата (събота и неделя). ['wi:kend] v прекарвам някъде края на седмицата като излетник/гост.

weekender

- ['wi:kendъ] n 1. човек, прекарващ някъде края на седмицата; 2. малко куфарче/чанта за кратки излети.

weekly

- ['wi:kli] I. а седмичен; II. п седмичник (за вестник, списание). ['wi:kli] adv седмично.

ween

- [wi:n] v поет. 1. мисля, смятам, предполагам; 2. очаквам, надявам се (да получи и пр.).

weenie

- ['wi:ni] n ам. разг. кренвирш.

weeny

- ['wi:ni] n ам. разг. кренвирш. ['wi:ni] а разг. мъничък, дребничък (и teeny-weeny).

weep

- [wi:p] v (wept) 1. плача, ридая; оплаквам (for, over); to ~ o.'s fill, to ~ o.s. out наплаквам се; to ~ o.'s eyes out изплаквам си очите; to ~ o.'s heart out плача горчиво/неутешимо; 2. покривам се с капки/влага; сълзя; капя, прокапвам. [wi:p] n плакане, плач; to have a good ~ наплаквам се.

weeper

- ['wi:pъ] n 1. оплаквач; 2. траурен воал/креп/лента; 3. рl бели маншети на траурно облекло; 4. pl sl. бакенбарди.

weepie

- ['wi:pi] n разг. сълзливо-сантиментална книга/ пиеса/филм.

weeping

- ['wi:pi¤] а 1. плачещ(зa вьрба); 2. мед. мокър (за екзема и пр.); to come/return home by W. Cross разочарован съм; скърбя, горчиво се разкайвам.

weepy

- ['wi:pi] разг. I. а плачлив, сълзливо-сантиментален; II. п weepie.

weever

- ['wi:vъ] n зоол. морски дракон (Trachinus).

weevil

- ['wi:vil] n зоол. житоядец, гъгрица, хоботник (Curculionidae).

weft

- [weft] n 1. вътък; 2. тъкан (u прен.).

weigh

- [wei] v 1. тегля, претеглям, меря, премервам; преценявам; to ~ an argument with/against another преценявам/съпоставям два довода; 2. тежа; тегна (u прен.); имам значение; 3. мисля, премислям, обмислям; преценявам внимателно; 4. мор. вдигам котва; отплувам; weigh against натежавам във вреда на; преча/ попречвам на; weigh down 1) натежавам, натегвам; ~ed down shopping bags претъпкани пазарски чанти/торби; 2) притискам/смъквам надолу; обременявам, претоварвам; 3) потискам, гнетя, смазвам; ~ed down with sleep капнал за сън; weigh in 1) тегля (се)/меря (се) преди състезание (за жокей и пр.); to ~ in at 90 kilos тежа 90 кг; 2) претеглят ми багажа; 3) to ~ in with подкрепям, (под)помагам; привеждам (решаващ силен аргумент и пр.); weigh on, upon тежа, тегна (и прен.), измъчвам, тревожа; weigh out 1) премервам, размервам; 2) тегля (се)/претеглям (се) след състезание; weigh up преценявам, претеглям; съставям си мнение за; weigh upon weigh on; weigh with имам значение за; влияя/повлиявам на. ['wei] n 1. претегляне, премерване; 2. вдигане на котва; отплуване.

weigh-beam

- ['weibi:m] n ръчен кантар/теглилка.

weighbridge

- ['weibridj] n мостов/платформен кантар.

weighing machine

- ['weii¤mъ,shi:n] n кантар, децимал.

weighing-lock

- ['weii¤lok] n шлюз на канал с приспособление за претегляне на кораби и пр.

weight

- [weit] n 1. тегло, тежест; 2. тежест, тежък предмет (за потискане, притискане); 3. сп. гюлле; щанга; гира; 4. мярка за тежест; ~s and measures мерки и теглилки; 5. прен. бреме, тежест, товар; that's a great ~ off my mind освободих се от голяма грижа, олекна ми; 6. значение, важност, тежест; men of ~ влиятелни хора; 7. текст. плътност (на материя); summer-~ suit костюм от тънка лятна материя; 8. сп. категория на боксьор/борец и пр.; to throw o.'s ~ about/ground разг. важнича, фукам се; налагам се. [weit] v 1. товаря, натоварвам; претоварвам; натежавам; правя по-тежък; 2. прен. обременявам (with с); прехвърлям товара (upon на, върху); 3. сп. измервам/определям теглото на; 4. нагласям да натежи към; to be ~ed in favour of прен. нагоден съм да ползвам/давам предимство на; 5. текст. апретирам; 6. to ~ down натоварвам, обременявам, притискам.

weight lifter

- ['weit,liftъ] n щангист.

weight lifting

- ['weit,lifti¤] n вдигане на тежести/щанги.

weight watcher

- ['weitwotshъ] n човек, който грижливо следи теглото си.

weighting

- ['weiti¤] n надбавки към заплатата.

weightless

- ['weitlis] а безтегловен.

weightlessness

- ['weitlisnis] n безтегловност.

weighty

- ['weiti] а 1. тежък; обременяващ; 2. добре обмислен, убедителен; влиятелен; авторитетен; 3. важен, сериозен (за проблем, решение).

weir

- [wiъ] n 1. бент, яз; 2. преливник.

weird

- [wiъd] а 1. съдбоносен, фатален; the ~ sisters 1) орисниците; 2) вещиците (и в Макбет); 2. свръхестествен, неземен; 3. разг. необикновен, необясним, странен, особен, чудат. [wiъd] n шотл. съдба, зла орис.

weirdie

- ['wiъdi] n sl. странен/ексцентричен човек, чудак, особняк.

weirdy

- ['wiъdi] n sl. странен/ексцентричен човек, чудак, особняк.

welch

- [] welsh.

welcome

- ['welkъm] n добър прием/посрещане; to bid (a) ~ поздравявам/приветствувам с добре дошъл; to give a warm/hearty/cold ~ посрещам сърдечно/ хладно/ирон. на нож; to wear out/to outstay o.'s ~ застоявам се твърде дълго на гости, злоупотребявам с гостоприемството на домакините. ['welkъm] v посрещам с добре дошъл, радушно приветствувам; ~ home добре дошъл у дома си; to ~ by посрещам с (някаква новина и пр.). ['welkъm] а 1. посрещнат/приет добре/радушно; желан; to make s.o. ~ посрещам някого добре; 2. приятен; навременен; добре дошъл; 3. predic на когото се разрешава, който има свободен достъп (to до); you are ~ to my library можеш да разполагаш с библиотеката ми; you are ~ to take it можеш да го вземеш; you may have it and ~ давам ти го на драго сърце; you are ~ to it ирон. халал да ти e; you are ~ моля, няма защо (в отговор на благодарност).

weld

- [weld] v 1. заварявам (се), споявам, оксиженирам; 2. прен. свързвам, сплотявам. [weld] n заварка, спойка.

welder

- ['weldъ] n тех. оксиженист.

welding

- ['weldi¤] n тех. заваряване, спояване, заварка.

welfare

- ['welfЁъ] n благополучие, благоденствие, добруване; благосъстояние, богатство; ~ state държава, обезпечаваща социални грижи за всички; to be on ~ получавам помощ от социални грижи; ~ work мероприятия за подобряване на условията на живот на бедните.

welfarism

- ['welfЁъrizm] n система на държавни социални грижи.

welkin

- ['welkin] n поет. небосвод, небе, небеса; to make the ~ ring викам до небесата/до бога.

well

- [wel] n 1. кладенец; извор; pl минерални бани; 2. сонда; 3. стр. шахта; 4. прен. извор, източник; 5. част от съдебна зала, отделена за адвокати и пр.; 6. рибник (в риболовен кораб); 7. помещение в трюма на кораб около помпите; 8. вдлъбнатина; 9. inkwell. [wel] v 1. бликам, избликвам (често с up, out, forth); 2. ~ over преливам, преизпълвам се; 3. to ~ up надигам се, бликвам (за чувства, сьлзи и пр.); лея се, струя. [wel] adv 1. добре; задоволително; to go ~ (together) вървя добре/подхождам си (с); to take it ~ не се засягам/тревожа; to be ~ out of it, to be ~ rid of s.o. отървавам се благополучно от нещо/някого; ~ met добра среща; ~ and good много добре; you might as ~ say that he is a fool все едно да кажеш, че той е глупак; ~ enough доста добре; 2. напълно, съвсем; it is ~ worth the price напълно си заслужава парите; ~ and truly съвсем, решително (победен и пр.); to be ~ away 1) напредвам бързо; 2) sl. нафиркал съм се; 3. доста; ~ past forty доста над 40-те; ~ on/advanced in years в напреднала възраст; ~ into the (night) до късно през (нощта); it may ~ be (that) напълно e възможно (да/че); I couldn't ~ refuse не вървеше/нямаше как да откажа; as ~ също, освен това и; също така добре, по-добре; we may as ~ begin няма да е зле да почнем, да бяхме почнали; you might as ~ защо (пък) не; that's just as ~ много добре/хубаво, добре, че стана така; as ~ as също така добре, както; така както; както и; she works as ~ as he/разг. him тя работи толкова добре, колкото и той; и тя работи, както и той; you may ~ ask с право/не току-тъй/ненапразно питаш; it may ~ be true може и да е вярно/истина; she may ~ afford a new car тя може преспокойно да си позволи нова кола; her name is ~ up in the list тя e на едно от първите места в списъка; to be ~ up in добър съм по; добре осведомен/подготвен съм по. [wel] а главно predic 1. здрав; to be/feel/look ~ чувствувам се/изглеждам добре; a ~ man здрав човек (не бoлен); 2. задоволителен, добър; all's ~ that ends ~ всичко е добре/наред, щом свърши добре; I am very ~ where I am много ми е добре, където съм; that's all very ~ but обик.\ирон.\много добре/хубаво; ама...; 3. желателен, препоръчителен; it will be ~ to добре/желателно е да; 4. успешен, благополучен, щастлив; it was ~ for you that nobody saw you имал си късмет, че никой не те е видял. [wel] int 1. като вьвеждаща частица е, е добре; и тъй; ~, here we are e, пристигнахме/ето ни; ~ then? е, и? ~, perhaps you're right а може и да си/може би си прав; very ~ then, we'll talk it over again е добре, пак ще поговорим за това; 2. учудване, изненада бре! и таз добра! 3. при подновяване на прекьснат разказ и пр. и така...

well-advised

- ['welъdvaizd] а (благо)разумен; you would be ~ to ще бьде благоразумно от твоя страна да.

well-affected

- ['welъfektid] а благоразположен (to към); лоялен.

well-appointed

- ['welъ'pointid] а добре обзаведен/снабден/ екипиран/съоръжен.

well-balanced

- ['welbaelъnst] а уравновесен, здравомис лещ.

well-behaved

- ['welbi'heivd] а с добри обноски/държане/ поведение.

well-being

- ['welbii¤] n 1. добро физическо състояние, здраве; 2. благосъстояние; благополучие.

well-beloved

- ['welbilлvd] а, n многообичан, скъп, любим.

well-born

- ['welbo:n] а от добро семейство/произход.

well-bred

- ['welbred] a 1. (благо)възпитан; 2. от добро семейство; 3. чистокръвен, породист (за животно).

well-built

- ['welbilt] а добре сложен, строен.

well-chosen

- ['weltshouzn] а добре/умело подбран (особ. за думи и пр.).

well-conditioned

- ['welkъn'dishnd] а 1. в добро състояние; здрав; 2. благовъзпитан; морален.

well-conducted

- ['welkъn'dлktid] а 1. с прилично държане; морален; 2. добре организиран/ръководен.

well-connected

- ['welkъ'nektid] а 1. от добро семейство/ произход; 2. с големи връзки.

well-directed

- ['weldi'rektid] а правилно насочен, точен (и прен.).

well-disposed

- ['weldis'pouzd] а (благо)разположен, благо склонен (to, towards към).

well-doer

- ['wei'duъ] n добродетелен човек; благодетел.

well-doing

- ['wel'dui¤] n добродетелно държане; добри де ла.

well-done

- ['weldлn] а добре опечен/сварен и пр. (особ. за месо). ['weldлn] int браво! чудесно!

well-earned

- ['wel'ъ:nd] а (напълно) заслужен.

well-favoured

- ['wel'feivъd] а хубав, красив.

well-fixed

- ['wel'fikst] а ам. разг. заможен, богат.

well-found

- ['wel'faund] a добре снабден/обзаведен/съоръжен.

well-founded

- ['wel'faundid] а основателен; обоснован.

well-groomed

- ['wel'gru:md] a 1. добре тимарен (за кон); 2. добре поддържан; спретнат, стегнат.

well-grounded

- ['welgraundid] а 1. основателен; обоснован; 2. добре подготвен (in по).

well-handled

- ['wel'haendid] а 1. добре вършен/свършен; добре/тактично подхванат/ръководен; 2. доста употребяван, поизцапан; застоял (за стока).

well-heeled

- ['wel'hi:ld] а разг. заможен, богат.

well-informed

- ['welin'fomd] а 1. добре осведомен, сведущ; 2. добре запознат, с големи знания, начетен.

well-intentioned

- ['welin'tenshnd] а добронамерен.

well-judged

- ['weldjлdjd] а навременен, уместен; добре обмислен, разумен.

well-knit

- ['welnit] а 1. добре вложен, строен; 2. добре построен/изграден (за фабула и пр.); 3. сплотен.

well-liking

- ['wel'laiki¤] а ост. добре охранен, цветущ.

well-lined

- ['wel'laind] а разг. пълен/натъпкан с пари (за кесия).

well-looking

- ['wel'luki¤] а хубав, приятен, привлекателен.

well-made

- ['wel'meid] а 1. добре сложен, строен; 2. добре изработен.

well-mannered

- ['wel'maenъd] а учтив, възпитан, с добри обноски.

well-marked

- ['wel'ma:kt] а ясно очертан.

well-meaning

- ['wel'mi:ni¤] а направен/казан с добри намерения, добронамерен.

well-meant

- ['wel'ment] а направен/казан с добри намерения, добронамерен.

well-met

- ['welmet] int добра среща.

well-nigh

- ['welnai] adv почти, насмалко, за/без малко.

well-off

- ['wel'of] а 1. заможен, състоятелен, богат; 2. в добро положение; to be ~ for имам достатъчно, обезпечен съм с (книги и пр.).

well-oiled

- ['wel'oild] а 1. тех. добре смазан; 2. sl. добре пийнал; пиян; 3. ласкателен.

well-ordered

- ['welo:dъd] а добре устроен/подреден.

well-padded

- ['wel'paedid] a 1. мек (за мебел); 2. шег. пълничък.

well-read

- ['welred] а начетен, образован; ~ in с обширни знания в (дадена облаcт).

well-regulated

- ['wel'regjuleitid] а 1. добре подреден (за домакинство и пр.); 2. дисциплиниран, методичен; 3. порядъчен (за поведение).

well-rounded

- ['welraundid] а 1. пълничък, закръглен; 2. изискан; завършен (за стил и пр.); 3. всестранно раз вит; 4. пълен, всеобхватен.

well-set-up

- ['welset'лp] а разг. добре сложен, строен.

well-spoken

- ['wel'spoukn] а 1. който говори изискано; 2. любезен, учтив; 3. добре/на място казан.

well-spring

- ['welspri¤] well-head.

well-tailored

- ['wel'teilъd] a 1. добре ушит; 2. добре облечен.

well-tempered

- ['wel'tempъd] a 1. муз. добре темпериран; 2. тех. добре закален; 3. good-tempered.

well-thought-of

- ['wel'Ґo:tъv] a високо уважаван/ценен.

well-thought-out

- ['wel'Ґo:taut] a добре замислен/обмислен.

well-thumbed

- ['wel'Ґлmd] а носещ следи от често прелистване.

well-timbered

- ['wel'timbъd] а 1. построен здраво от дърво; 2. гъсто залесен; горист.

well-timed

- ['wel'taimd] а навременен, своевременен; уместен.

well-to-do

- ['weltъ'du:] I. а състоятелен, заможен; II. n: the ~ богатите.

well-tried

- ['wel'traid] а изпитан, резултатен (за метод и пр.).

well-trodden

- ['wel'trodn] а утъпкан (за пьтека и пр.) (и прен).

well-turned

- ['wel'tъ:nd] а 1. добре оформен, изящен; 2. умело казан, сполучлив, изискан (за фраза, компимент и пр.).

well-wisher

- ['wel'wishъ] n доброжелател.

well-worn

- ['wel'wo:n] a 1. износен, изтъркан; 2. изтъркан, банален; 3. носен с достоинство.

welladay

- ['welъdei] int ост., шег. уви! горко ми!

wellaway

- ['welъwei] welladay.

wellhead

- ['welhed] n извор, източник (и прен.).

wellington

- ['weli¤tъn] n висок (гумен) ботуш до/покриващ коляното.

welsh

- [welsh] I. а уелски; II. n 1. уелски език; 2. the ~ уелсците.

welsh rabbit

- ['welsh'raebit] n топъл сандвич със сирене (и Welsh rarebit).

welshman

- ['welshmъn] n (pl -men) уелсец.

welt

- [welt] n 1. кант (на обувка и пр.); 2. скрит шев; 3. тех. обшивка; 4. weal«; 5. силен удар. [welt] v 1. обшивам с кант; 2. бия, шибам, бичувам.

weltanschauung

- ['velt,a:n'shauu¤] n нем. мироглед.

welter

- ['weltъ] v 1. валям се, въргалям се; тъна (в крьв и пр.); прен. потънал съм (in в); 2. бия се, блъскам се, бушувам (за вьлни и пр.); 3. люшкам се, мятам се (за кораб). ['weltъ] n 1. welter-weight; 2. ~ (race) състезание с допълнителни товари (на коня); 3. разг. силен удар; 4. разг. голям/едър човек; голямо нещо; 5. бъркотия, бърканица, обърканост, каша.

welter-weight

- ['weltъweit] n 1. боксьор/борец полусредна категория; 2. допълнителен товар на кон (при сьстезания).

weltschmertz

- ['veltshmerts] n нем. мирова скръб.

wen

- [wen] n 1. мед. липома; 2. огромна/бързо и хаотично разраснала се градска площ; the great ~ Лондон. [wen] n руническа буква, заместена през XI в. с w.

wench

- [wentsh] n 1. шег. момиче, млада жена; ост. слугиня; 2. ост. проститутка. [wentsh] v коцкарувам.

wend

- [wend] v книж. отправям се, тръгвам (обик. to ~ o.'s way).

wendic

- ['wendik] I. а венедски; II. n езикът на венедите.

wendish

- ['wendish] I. а венедски; II. n езикът на венедите.

went

- [] вж. go.

wentletrap

- ['wentltraep] n вид морски охлюв (Scalaria).

wept

- [] вж. weep.

were

- [wъ] вж. beЄ.

werewolf

- ['wъ:wulf] n 1. върколак, вампир; 2. член на нелегална нацистка организация.

wert

- [wъ:t] вж. beЄ.

wertherian

- [vъ'tiъriъn] а вертеровски, болезнено сантиментален.

werwolf

- ['wъ:wulf] n 1. върколак, вампир; 2. член на нелегална нацистка организация.

west

- [west] n 1. запад; 2. западна част на страна/облаcт; the W. геогр., полит. Западът; Западна Европа или западната част на Съединените щати; 3. attr западен. [west] adv на запад, западно от; ~ of на запад, западно от; to go ~ 1) sl. умирам; 2) отивам в Америка; 3) прен. отивам по дяволите; ~ by north/south мор. една точка (11°) северно/южно от курса на запад.

west Country

- ['west,kлntri] n югозападната част на Англия.

west End

- ['westend] n западната (аристократичната) част на Лондон, Уест Енд.

west-northwest

- ['westno:Ґ'west] n мор. посока между запад и северозапад.

west-southwest

- ['westsauҐ'west] n мор. посока между запад и югозапад.

westbound

- ['westbaund] а пътуващ/движещ се на запад.

wester

- ['westъ] v движа се/клоня към запад. ['westъ] n буря откъм запад.

westerly

- ['westъli] I. а западен (за вятьр, посока и пр.); II. п западен вятър. ['westъli] adv западно, на/от запад.

western

- ['westъn] I. а западен, от/на запад; II. п 1. човек от западна облаcт, западняк; 2. ам., разг. каубойски роман/филм, уестърн.

westerner

- ['westъnъ] n 1. човек от западната част на дадена страна; 2. човек от Западна Европа/Западните щати.

westernize

- ['westъnaiz] v внасям/усвоявам западна култура.

westernmost

- ['westъnmoust] а най-западен.

westing

- ['westi¤] n мор. 1. курс на запад; 2. разстояние, изминато на запад.

westward

- ['westwъd] а, adv (който e) към/на запад.

westwardly

- ['westwъdli] a, adv западен (и за вятьр); на/ към запад.

westwards

- ['westwъdz] adv на/към запад.

wet

- [wet] a 1. мокър; влажен; ~ to the skin мокър до кости; to get ~ (through) намокрям се (до кости); 2. дъждовен, дъжделив; 3. ам. в който алкохолът не е забранен (за щат и пр.); който е против забраната на алкохола; 4. sl. пиян; 5. консервиран в сироп; 6. sl. некадърен; ~ behind the ears още съвсем неопитен/н*езрял; ~ bargain сделка/пазарлък, приключил с почерпка; all ~ съвсем погрешен. [wet] n 1. течност; влага, влажност; мокрота; 2. дъжд; дъждовно време; 3. пийване; 4. ам. противник на сухия режим; 5. сантиментален човек; лигльо; слабак; нищожество. [wet] v (-tt-) мокря, намокрям, измокрям; напикавам; to ~ o.'s whistle утолявам жаждата си, пия; to ~ a bargain поливам пазарлък/сделка.

wet-blanket

- ['wetblae¤kit] v прен. поливам със студен душ; развалям удоволствието на.

wet-bob

- ['wetbob] n ученик в Итън, който се занимава с гребен спорт.

wet-nurse

- ['wetnъ:s] n дойка, кърмачка на чуждо дете. ['wetnъ:s] v 1. кърмачка съм на; 2. отрупвам с грижи/внимание, глезя.

wetback

- ['wetbaek] n ам. разг. мексиканец, който влиза нелегално в Съединените щати.

wether

- ['weъ] n скопен/кастриран овен.

wetness

- ['wetnis] n мокрота; мочурлива местност.

wey

- [wei] n мярка за тежест/обем.

whack

- [waek] v 1. разг. удрям, фрасвам, цапардосвам; натупвам (и прен.); 2. sl. деля на части, поделям (и с up). [waek] n 1. разг. удар, шибване; 2. sl. пай, дял; 3. sl. опит; to have/take a ~ at пробвам, опитвам (работа и пр.); 4. sl. (добро) състояние; out of ~ ам. не в ред, по вреден.

whacked

- [waekt] а разг. уморен, изтощен.

whacker

- ['waekъ] n sl. 1. грамаден човек/предмет; 2. опашата лъжа.

whacking

- ['waeki¤] n разг. бой, пердах (и прен.). ['waeki¤] a sl. много голям, огромен.

whale

- [weil] n кит; a ~ at/on/for много добър/вещ в; he is a regular ~ for work той работи за двама, много е работлив; a ~ of a много голям; чудесен, екстра. [weil] v ходя на лов за китове. [weil] v ам. разг. бия, шибам; напердашвам (и прен.).

whale-back

- ['weilbaek] n ам. вид лодка със заоблена палуба.

whale-boat

- ['weilbout] n 1. китоловна лодка; 2. корабна спасителна лодка.

whale-fishery

- ['weilfishъri] n (място в море, където става) лов на китове.

whale-oil

- ['weiloil] n масло от мазнината на кит.

whalebone

- ['weilboun] n 1. китова кост; 2.банела, балена.

whaleman

- ['weilmъn] n (pl -men) китоловец.

whaler

- ['weilъ] n 1. китоловен кораб; 2. китоловец.

whaling

- ['weili¤] n китоловство. ['weili¤] а 1. китоловен; 2. необикновено голям, огромен.

whaling-master

- ['weili¤ma:stъ] n капитан на китоловен кораб.

wham

- [waem] n (шум от) силен трясък. [waem] v (-mm-) 1. фрасвам; 2. експлодирам с голям трясък.

whammy

- ['waemi] n 1. уроки; to put the ~ on sl. урочасвам; 2. ам. силен/смъртоносен удар.

whang

- [wae¤] v разг. 1. удрям силно, фрасвам; 2. думкам, барабаня. [wae¤] n разг. 1. силен удар, фрасване; 2. думкане, барабанене. [wae¤] adv, int точно; бам! to hit the target ~ in the centre улучвам право в целта.

whangee

- [wae¤'gi:] n 1. вид бамбук; 2. бамбуков бастун.

whap

- [] whop.

wharf

- [wo:f] n (pl -fs, warves [wo:vz]) скеля, пристан, кей. [wo:f] v 1. закотвям/хвърлям котва в пристан; 2. товаря/разтоварвам/складирам/стоки на кей.

wharf rat

- ['wo:f,raet] n 1. вид кафяв плъх (Rattus norvegicus); 2. разг. човек, който се навърта около пристанище (за да краде и пр.).

wharfage

- ['wo:fidj] n 1. (пристанищна такса за) използване на кей за товарене/разтоварване на кораб и пр.; 2. сьбир. кейове.

wharfinger

- ['wo:findjъ] n управител/собственик на пристанище/кей.

what

- [wot] pron 1. inter какво? що? какъв? ~ is it? какво e това? какво има? ~ is he? какво работи той? какъв e? ~ is that to you? на теб какво ти става от това? теб какво те интересува? ~ of that/it? че какво от това? е добре, а после? ~ is the French for 'dog'? как e на френски "куче"? and ~ not/and ~ have you и какво ли не ще; I know ~ знам какво трябва; имам предложение/идея; ~d'you-call-him този..., кажи го де; so ~? та какво от това? е та? 2. rel и cj това, което; какъвто; ~ I object to is това, срещу което възразявам/с което не съм съгласен, е; come ~ may да става, каквото ще; I know ~'s ~ разбирам ги тия работи, не съм вчерашен; he is a good fellow, ~? той e добър човек, нали/не мислиш ли/какво ще кажеш? and ~ is more и нещо повече; not a day but ~ it rains не минава ден да не вали; not but ~ he can не че не може; I don't know but ~ I will do it разг. не знам дали няма да го направя, може и да го направя; ~ with one thing and another the scheme miscarried по една или друга причина/така или иначе планът пропадна; ~ with the housework and ~ with the children... покрай/заради домакинската работа и децата... [wot] a 1. inter какъв? кой? ~ time is it? колко е часът? ~ trade is he? с какво се занимава той? от кой бранш е? ~ day of the month is it? кой ден от месеца e? ~ kind/sort of? какъв? 2. rel какъвто; lend me ~ money you have заеми ми каквито пари имаш; I know ~ time to start зная кога да тръгна; 3. exclam какъв, що за; ~ impudence! какво/що за нахалство! 4. emph колко, какъв (голям, интересен и пр.); ~ a pity! колко жалко!

what's

- [wots] ськр. от what is, what has.

whate'er

- [wot'Ёъ] nоет. whatever.

whatever

- [wot'evъ] pron каквото и; ~ he says, do it каквото и да каже той, направи го; take ~ you like вземи, каквото искаш; bring some string or rope or ~ донеси малко връв, въже или каквото и да е там. [wot'evъ] а 1. какъвто (и); ~ reasons you may have... каквито и причини да имаш...; 2. след сьщ. в отриц. и вьпрос. изречение никакъв, някакъв; there is no doubt ~ няма никакво съмнение; nothing ~ абсолютно нищо; is there any chance ~? има ли изобщо някаква надежда?

whatnot

- ['wotnot] n 1. (шкаф с) полички за украшения и други дреболии; 2. разг. всякакви неща, какво ли не; give me the ~ разг. дай ми онова там, кажи го де/как се казваше.

whatsoever

- [wotsou'evъ] n поет. whatsoe'er [wotsou'Ёъ] емф. whatever.

whaup

- [wo:p] n шотл. зоол. свирец (Numenius arquatus).

wheat

- [] weal. [wi:t] n 1. жито, пшеница; 2. attr житен, пшеничен.

wheatear

- ['wi:tiъ] n зоол. сиво каменарче (Saxicola oenanthe).

wheaten

- ['wi:tn] а житен, пшеничен (за брашно, хляб).

whee

- [wi:] int ура! браво!

wheedle

- ['wi:dl] v 1. придумвам/примамвам/измамвам чрез ласкателство; to ~ s.o. into doing s.th. подмамвам някого да направи нещо; 2. измъквам, издрънквам, изкрънквам (out of, from от).

wheel

- [wi:l] n 1. колело; ground/landing ~s ав. колесници на самолет; 2. ост. велосипед; 3. волан; кормило, щурвал; to take the ~ хващам кормилото, прен. поемам ръководството; the man at the ~ кормчията, разг. ръководителят, главният; 4. въртене, кръгообразно движение; 5. чекрък; 6. грънчарско колело; 7. ист. колело за изтезания; 8. разг. важна/отговорна/влиятелна личност (ам. и big ~ ); 9. ам. рефрен; 10. pl sl. моторно превозно средство, особ. лека кола; 11. ам. sl. долар; 12. огнено колело (фойерверк); ~s of life жизнени процеси; the ~s of government/state държавният апарат; to grease the ~s давам рушвет; to go on (oiled) ~s вървя гладко/като по мед и масло; ~s within ~s сложно/заплетено положение; преплитане на интереси; скрити въздействия/подбуди; fly on the ~ фукльо; to break a fly/a butterfly on the ~ 1) наказвам прекомерно строго; 2) полагам големи усилия за дребна работа. [wi:l] v 1. карам, движа, тегля (кола, количка и пр.); 2. карам, прекарвам, превозвам (стоки, товари); 3. карам с голяма скорост; to ~ along карам/движа се гладко; 4. поставям колела на; 5. въртя (се), обръщам (се), завъртвам (се), извъртам (се) (about, round); to ~ about/around прен. променям мнението/тактиката си, обръщам се на 180°; 6. бутам, тикам (количка, мебели на колелца и пр.); вкарвам (in, into в); изкарвам (out, out of от); 7. въртя се, вия се (за птица и пр.); 8. пътувам с/возя се в кола; карам велосипед; ~ and deal ам. разг., тьрг., пол. правя машинации, действувам безскрупулно.

wheel and axle

- ['wulъndaeksl] n тех. чекрък, рудан.

wheel animal

- ['wi:l,aenimъl] rotifer.

wheel animalcule

- ['wi:l,aenimъlkjul] rotifer.

wheel window

- ['wi:lwindou] n арх. прозорец розета.

wheel-chair

- ['wi:lъ] n 1. майстор на колела (особ. дьрвени); 2. процепен кон; 3. в сьчет: four-~ кола с четири колела.

wheel-horse

- ['wi:lho:s] n 1. wheeler 2; 2. ам. прен. товарно магаре.

wheel-house

- ['wi:lhaus] n мор. кабина на щурвала.

wheel-lock

- ['wi:llok] n ист. вид кремъклийка пушка.

wheel-spin

- ['wi:lspin] n авт. буксуване.

wheelbarrow

- ['wi:lbaerou] n ръчна количка.

wheelbase

- ['wi:lbeis] n авт. разстоянието между предната и задната ос на кола, междуосие.

wheeled

- [wi:ld] а с/на колела; two-~ с две колела.

wheelman

- ['wi:lmъn] n (pl -men) 1. велосипедист; 2. ам. шофьор; 3. ам. щурман, кормчия.

wheelsman

- ['wi:lzmъn] (pl -men) wheelman 3.

wheelwright

- ['wi:lrait] n майстор колар/каруцар.

wheeze

- [wi:z] v дишам трудно/с хриптене; to ~ out казвaм/изричам с хриптене/свирене на гърдите. [wi:z] n 1. хриптене, хъхрене, свирене на гърдите; 2. театр. импровизирана реплика; 3. изтъркана шега; 4. хитрина, хитър номер.

wheezy

- ['wi:zi] а хрипкав, хриптящ, хъхрещ.

whelk

- [welk] n морска мида със спирална черупка (Buccinum). [welk] n пъпка; пришка.

whelm

- [welm] v 1. поет. заливам, потапям, поглъщам; 2. смазвам, съкрушавам.

whelp

- [welp] n 1. кученце, мече, лъвче, вълче и пр.; 2. хлапе; 3. превзет/нахален хлапак. [welp] v 1. куча се, окучвам се; презр. раждам; 2. мътя/кроя нещо.

when

- [wen] adv 1. inter кога? ~ did it happen? кога се случи това? since ~? откога? till ~? докога; I wonder ~ it was питам се кога беше това; 2. rel 1) когато; at the very time ~ в момента/точно, когато; 2) и тогава; след което; he stayed till ten ~ he said he must go той стоя до десет часа и тогава каза, че трябва да си ходи. [wen] cj 1. когато; след като; ~ he entered когато той влезе; come ~ you like ела, когато искаш; ~ I had finished когато/след като свърших; say ~ кажи кога/докъде да спра, кажи колко да сипвам (при наливане на напитки); 2. тогава/времето, когато; do you remember ~ we were young? помниш ли времето, когато бяхме млади? 3. елиптично като, докато, в същото време, когато; въпреки че; макар че; като се има предвид, че и пр.; ~ at school когато съм/бях на училище; he walks ~ he might take a taxi той върви пеша, въпреки че би могъл да вземе такси; why use it ~ it is no good защо го употребяваш, като (знаеш, че) не струва; how can he buy it ~ he has no money? как да го купи, щом като няма пари? ~ asking/speaking питайки, говорейки. [wen] n време, дата; tell me the ~ and the how кажи ми кога и как; have you fixed the where and ~ ? уточнихте ли къде и кога/мястото и времето? the hows and ~s of life начинът, по който се случват/стават нещата в живота.

whence

- [wens] adv inter 1. откъде? отде? no one knows ~ she comes никой не знае откъде идва/произхожда тя; 2. как? по какъв начин? ~ comes it that как се случва/става така, че. [wens] cj откъдето, отдето; поради което; go back ~ you came върви си там, откъдето си дошъл; (from) ~ I conclude that от/поради което заключавам, че.

whenever

- [wen'evъ], поет. whene'er [wen'Ёъ] adv 1. когато и да е; всеки път, когато; 2. разг. кога най-после?

whensoever

- [wensou'evъ], поет. whensoe'er [-'Ёъ] емф. whenever.

where

- [wЁъ] adv 1. inter къде? де? где? ~ is the way out? къде е изходът? откъде се излиза? ~ do you come from? откъде идвате? откъде сте? ~ are you going to? накъде отивате? ~ is the harm in trying? какво пречи да опитаме? ~ will you be if that happens? накъде си, ако това се случи? ~ does it concern us? как/в какво отношение ни засяга нас това? ~ did we leave off? докъде бяхме стигнали? 2. rel където, в който; the house ~ I was born къщата, в която съм се родил; he accompanied us to the gate ~ he left us той ни придружи до вратата и там ни остави; ~ he is weakest is his facts най-слабото му място ca фактите му; that's ~ you are wrong ето къде/тук именно грешиш. [wЁъ] cj 1. където, дето, гдето; he stood ~ I am standing той стоеше, където аз стоя (сeга); go ~ you like върви, където щеш; 2. там/мястото, където; this is ~ I live ето тука живея; I like ~ you live харесвам мястото, където живееш; from ~ откъдето; to ~ дотам, докъдето; накъдето; he came to ~ I was fishing той дойде до мястото, където ловях риба. [wЁъ] n място (кьдето нещо става); the ~ and (the) when мястото и времето/датата.

where'er

- [wЁъr'Ёъ] nоет. wherever.

whereabouts

- [wЁъrъ'bauts] inter adv где? де? къде? в кой край? откъде? ~ is the house? къде (горе-долу) е/се намира къщата? I didn't know even ~ to look не знаех дори накъде да гледам; ~ is he? откъде/от кой край е той? [wЁъrъ'bauts] n с гл. sing или рl местонахождение; his present ~ is/are unknown не се знае къде е/къде се намира сега той.

whereafter

- [wЁъ'a:ftъ] cj след което.

whereas

- [wЁъraez] cj 1. докато; от друга страна; he came promptly, ~ the others hung back той дойде веднага, докато другите се бавеха; 2. канц. вземайки предвид, че, като се има предвид, че.

whereat

- [wЁъr'aet] adv, cj при което, след което; поради/вследствие на което.

whereby

- [wЁъ'bai] adv 1. rel чрез/посредством/съгласно което; 2. inter как? по какъв начин? чрез какво?

wherefore

- ['wЁъfo:] adv 1. inter защо? по каква причина? с каква цел? за какво? 2. rel за/поради което. ['wЁъfo:] n причина; he wanted to know the whys and (the) ~s той искаше да знае причините/защо.

wherefrom

- [wЁъ'from] cj от което.

wherein

- [wЁъ'in] adv 1. rel в което; там, където; 2. inter къде? в какво? с какво? в какво отношение? ~ was he wrong? къде/в какво (отношение) грешеше той?

whereof

- [wЁъ'ov] adv 1. rel за/от който; за/от каквото; books ~ the best are lost книги, най-хубавите от който са изгубени; 2. inter за/от кого? за/от какво? she knows ~ she speaks тя знае за какво говори.

whereon

- [wЁъr'on] adv 1. rel на който; на каквото; в каквото; 2. inter на кое? на какво?

wheresoe'er

- [wЁъsou'Ёъ] емф. wherever.

wheresoever

- [wЁъsou'evъ] wherever.

wherethrough

- [wЁъҐru:] adv, cj през/чрез който.

whereto

- [wЁъ'tu:] adv 1. rel накъдето, към/за който; 2. inter накъде? за какво? с каква цел?

whereunder

- [wЁъr'лndъ] rel adv под който.

whereunto

- [wЁъr'лntu:] whereto.

whereupon

- [wЁъrъ'pon] adv 1. rel (веднага) след това; при което; след което; 2. inter на/върху какво? къде?

wherever

- [wЁъr'evъ] adv 1. rel (навсякъде) където; накъдето; където и да е; 2. inter къде ли (по дяволите/ за бога)? ~ did she get that hat? откъде ли пък е взела тази шапка?

wherewith

- [wЁъ'wi] adv 1. rel с който (to с inf да); he had not ~ to feed himself той нямаше с какво да се нахрани; metal tools ~ to break ground метални сечива, с който се копае; 2. inter с какво?

wherewithal

- ['wЁъwio:l] ост. wherewith. ['wЁъwio:l] n разг. необходимите средства/възможности/пари.

wherry

- ['weri] n вид лека лодка за превозване на пътници/товар.

whet

- [wet] v (-tt-) 1. точа, наточвам; остря, наострям; 2. изострям, възбуждам (апетит, любопитство и пр.). [wet] n 1. наточване, наостряне; to give a ~ to прен. изострям, възбуждам; 2. аперитив; 3. ам. подтик, подбуда.

whether

- ['weъ] cj дали (или не); to be in doubt ~ не съм сигурен дали; ~ or no/not 1) дали... или (не); 2) във всеки случай; така или иначе; и в единия, и в другия случай. ['weъ] pron ост. кой от двамата.

whetstone

- ['wetstoun] n 1. камък за точене, точило, брус; 2. някой/нещо, което стимулира/подбужда.

whew

- [hwju:] int подсвиркване от учудване, облекчение, умора и пр. фю! бре!

whey

- [wei] n суроватка.

whey-faced

- ['weifeist] а блед, побледнял, побелял (от страх и пр.).

which

- [witsh] pron 1. inter кой? (от няколко); ~ of you can answer? кой от вас може да отговори? ~ have you chosen? кое си избра? tell me ~ is ~? кажи ми кое/какво е; 2. rel който (обик. за неща), което (за цяло изречение); take the book ~ is on the table вземи книгата, която е на масата; he was back in London, ~ I did not know той се бил завърнал в Лондон, което аз не знаех. [witsh] a 1. inter кой? (от няколко); ~ boy do you like best? кое момче най-много ти харесва? ~ way shall we go? по кой път ще минем? 2. rel който; look ~ way you will гледай в която посока/накъдето искаш.

whichever

- [witsh'evъ] pron който (и да е) (от няколко); ~ speaks first който пръв проговори.

whichsoever

- [witshsou'evъ] емф. whichever.

whiff

- [wif] n l. лъх, польх; ~ of fresh air струя свеж въздух; 2. лек дъх/миризма; прен. лъх, следа; 3. всмукване, подръпване (от лула); тънка струйка/ следа от дим; вдишване; 4. изпускане/пуфкане на дим и пр. (при пушене и пр.); 5. разг. малка пура; 6. клюка. [wif] v 1. подухвам; 2. пуша, пафкам, изпускам кълба дим; to ~ away at o.'s pipe пуша си (невъзмутимо) лулата; 3. изпускам слаба неприятна миризма; 4. вдишвам, вдъхвам; 5. движа се пуфтейки. [wif] n вид лека гребна лодка. [wif] n риба, подобна на калкан.

whiffet

- ['wifit] n ам. разг. незначителен човек, нищожество.

whiffle

- ['wifl] v 1. повявам, полъхвам; 2. разпръсквам, разнасям, отнасям (за вятьр); 3. трепкам, потрепвам (за пламьк, листа); 4. прен. лутам се; колебая се; говоря уклончиво, извъртам; проявявам нерешителност; 5. меня посоката си (за вятьр); нося се без посока (за кораб); 6. свиря, свистя (за гьрди).

whiffler

- ['wiflъ] n 1. човек, който постоянно извърта/усуква; 2. непостоянен човек.

whiffletree

- ['wifltri:] swingle-tree.

whiffy

- ['wifi] а миризлив, лъхтящ, издаващ лека (неприятна) миризма.

whig

- [wig] n 1. ист. виг; 2. либерал.

whiggery

- ['wigъri] n политическите принципи на вигите.

while

- [wail] n (кратко) време, момент; all the ~ през цялото време; a good/great/long ~ доста време; a (little) ~ ago преди малко; in a little ~ след малко, скоро, ей сега; once in a ~ от време на време, рядко; for a ~ за малко, за кратко; between ~s между другата работа, междувременно; the ~ в същото време; not worth o.'s ~ не си струващ труда, неизгоден. [wail] cj l. докато, през времето, когато; ~ (they were) here докато бяха тука; 2. докато, а, макар и/чe; you can stay ~ I must go ти можеш да останеш, а/aма аз трябва да си вървя; ~ good, the performance was scarcely excellent макар и добро, представлението едва ли беше отлично. [wail] v прекарвам неусетно/убивам времето (обик. с away).

whiles

- [wailz] ост., whilst [wailst] while«.

whilom

- ['wailъm] adv ост. някога, нявга; преди. ['wailъm] а ост. някогашен, предишен; бивш.

whim

- [wim] n 1. прищявка, приумица, каприз; 2. хрумване; 3. мин. вид макара за качване на въглища.

whim-wham

- ['wimwaem] n ост. 1. хрумване, приумица; прищявка, каприз; 2. играчка; джунджурия; 3. ам. разг. безпокойство; паника.

whimbrel

- ['wimbrъl] n зоол. малък свирец (Numenius phaeopus).

whimper

- ['wimpъ] v скимтя; хленча, цивря (се). ['wimpъ] n скимтене; циврене, хленчене, хленч.

whimsey

- [] whimsy.

whimsical

- ['wimzikl] a 1. капризен, своенравен, непостоянен; 2. странен, своеобразен, ексцентричен; 3. леко насмешлив, снизходителен.

whimsicality

- [wimzi'kaeliti] n 1. капризност, своенравие; непостоянство; 2. своеобразие, странност; причудливост.

whimsy

- ['wimzi] n 1. прищявка, приумица, каприз; странна идея/хрумване; 2. литературно и пр. произведение, плод на приумица.

whin

- [win] n бот. прещип (Ulex europaeus). [win] n геол. вид (базалтов) камък; диабаз.

whinchat

- ['wintshaet] n зоол. ръждивогуше ливадарче (Saxicola ruberta).

whine

- [wain] v 1. вия; стена; скимтя; 2. хленча; вайкам се. [wain] n 1. вой; стенание; 2. хленчене, хленч; 3. превзет носов говор.

whinny

- ['wini] v цвиля, изцвилвам леко/радостно. ['wini] n леко/радостно изцвилване.

whinsill

- ['winsil] whin«.

whinstone

- ['winstoun] whin«.

whip

- [wip] n 1. камшик; бич; пръчка; 2. удар с камшик, шибване; 3. кочияш; 4. парл. 1) партиен организатор на парламентарна група; 2) съобщение на организатора на парламентарна група за задължително присъствие на заседание; three-line ~ подчертано с три черти спешно съобщение за задължително присъствие на заседание; 5. ~-round събиране на помощи за пострадали; 6. тел за разбиване на яйца и пр.; 7. крем с бит каймак/белтък; 8. паричен дял; 9. whipper-in; 10. крило на вятърна мелница; 11. тех. рудан; ~ and spur много спешно. [wip] v (-pp-) 1. бия с пръчка, шибам с камшик; to ~ a stream хвърлям въдица, ловя риба с въдица; 2. разбивам яйца, сметана и пр.; 3. префучавам; 4. sl. бия, побеждавам; 5. правя нещо с бързо/рязко движение; he ~ ped round the corner and disappeared той сви бързо зад ъгъла и изчезна; 6. поддържам дисциплината; сплотявам (партия и пр.); 7. ругая, наругавам, нарязвам; 8. шибам (пумпал) с камшик; 9. обшивам, подшивам; почиствам (шев); 10. навивам; намотавам с канап/връв; 11. плющя (за платна и пр.); 12. мор. вдигам платно с макара/скрипец; to ~ the cat 1) правя дребни икономии; 2) работя по къщите като шивачка; 3) погаждам лош номер, правя груба шега; 4) мързелувам; whip away 1) грабвам, дръпвам бързо; 2) избягвам, офейквам; whip back отплесвам се назад (за клон и пр.); whip in 1) лов. събирам (кучетата); 2) събирам/свиквам набързо; 3) свиквам (членове на партия) за бързи действия; 4) влизам бързо; whip off 1) смъквам/махам/събличам и пр. бързо; 2) грабвам, отнасям, отмъквам; отвеждам бързо; изчезвам бързо, избягвам; 3) лов. пъдя (кучетата); 4) откарвам/разгонвам с камшик; 5) разг. гаврътвам (питие); whip on 1) подгонвам; 2) карам да бърза/да работи бързо; прен. пришпорвам; whip out 1) изваждам, измъквам, издърпвам (нож и пр.); 2) изтръгвам с бой (признание и пр.); to ~ the faults out of a child оправям дете с бой; 3) излизам/избягвам бързо; 4) изричам бързо/рязко; whip round 1) обръщам се/завъртам се рязко; 2) събирам пари/помощи, пускам подписка (for за); whip together 1) събирам набързо; 2) натъкмявам; whip up 1) подкарвам (кон); 2) грабвам; 3) възбуждам интерес у; привличам (публика); раздвижвам, разпалвам; 4) грабвам (орьжие); 5) събирам, набирам (средства, подкрепа и пр.); 6) разбивам (яйца и пр.); 7) направям на бърза ръка (ядене и пр.).

whip hand

- ['wiphaend] n ръка, държаща камшик; прен. преимущество; контрол; to have the ~ of/over държа в пълно подчинение.

whip scorpion

- ['wip,sko:piъn] n вид скорпион (Pedipalpida).

whip-ray

- ['wiprei] sting-ray.

whipcord

- ['wipko:d] n 1. здрава конопена връв (за камшици и пр.); връв от катгут; 2. текст. габардин; 3. вид морско водорасло.

whiplash

- ['wiplaesh] n 1. връв на камшик; a tongue like a ~ остър език; 2. удар (с камшик) (и прен.); 3. ~ injury контузия на врат при сблъскване на коли и пр.

whipper-in

- ['wipъrin] n 1. служител, който направлява кучетата при лов; 2. whip 4. 1.

whipper-snapper

- ['wipъ,snaepъ] n 1. нахакано хлапе; фукльо; 2. надуто нищожество.

whippet

- ['wipit] n 1. дребна състезателна хрътка; 2. воен. бърз лек танк.

whipping

- ['wipi¤] n 1. бой с камшик, шибане; 2. поражение; 3. връв и пр. за връзване; 4. подшиване, подшивка.

whipping-boy

- ['wipi¤boi] n 1. ист. паж, наказван за провинения на принца; 2. прен. изкупителна жертва.

whipping-post

- ['wipi¤poust] n позорен стълб.

whipping-top

- ['wipi¤top] n пумпал.

whippletree

- ['wipltri:] n терзия, кантарка (на кола).

whippoorwill

- ['wipuъwil] n зоол. американски козодой (Caprimulgus vociferus).

whippy

- ['wipi] a 1. тънък и гъвкав; 2. разг. жив, пъргав.

whipsaw

- ['wipso:] n дърводелски рамков трион. ['wipso:] v 1. режа с рамков трион; 2. спечелвам два облога едновременно; 3. побеждавам по две линии едновременно; измамвам/бивам измамен по две линии.

whipstitch

- ['wipstitsh] v подшивам/почиствам ръб. ['wipstitsh] n 1. бод за подшиване; 2. ам. разг. кратко време, момент.

whipworm

- ['wipwъ:m] n вид червей (Trichuris trichura).

whir

- [] whirr.

whirl

- [wъ:l] v 1. въртя се силно, завъртам се (и с about); my brain ~s вие ми се свят; 2. тълпя се; нахлувам безредно; въртя се (за мисли); 3. движа се бързо; бивам отнесен, изчезвам (away); to ~ past префучавам (край); 4. хвърлям, запращам; to ~ a stone at замервам с камък. [wъ:l] n 1. въртене; вихрушка; прен. вихър, обърканост, хаос; 2. sl. изпробване, опит.

whirligig

- ['wъ:ligig] n 1. пумпал; 2. въртележка; 3. прен. водовъртеж; the ~ of time превратностите на съдбата; 4. вид въртящ се воден бръмбар (Gyrinidae).

whirlpool

- ['wъ:lpu:l] и водовъртеж, въртоп.

whirlwind

- ['wъ:lwind] n вихрушка, вихър.

whirly

- ['wъ:li] n ам. лека вихрушка.

whirlybird

- ['wъ:libъ:d] n sl. хеликоптер.

whirr

- [wъ:] v 1. бръмча (и за машина); 2. движа се/въртя се с бръмчене. [wъ:] n бръмчене.

whisht

- [wisht] ирл., шотл. whist«.

whisk

- [wisk] n 1. малка метличка за прах (от пера и пр.); 2. тел за разбиване на яйца и пр.; 3. бързо движение; размахване (и на опашка); леко бръсване, избръскване. [wisk] v 1. бръсвам (трохи, прах и пр.); 2. пъдя/гоня мухи (away, off); 3. грабвам; отнасям бързо; отпращам/откарвам/отвеждам набързо (away, off) (to); префучавам/отминавам бързо (past); 4. размахвам (и опашка); мушвам се/смушвам се бързо (into); 5. разбивам с тел и пр. (яйца, крем) (up).

whisker

- ['wiskъ] n обик. pl 1. мустаци (на котка; тигьр); 2. бакенбарди; ост. мустаци; 3. съвсем малко разстояние; within a ~ съвсем наблизо/за малко; to lose by a ~ загубвам съвсем с малко.

whiskered

- ['wiskъd] а 1. с бакенбарди; 2. мустакат (обик. за котка и пр.).

whiskey

- ['wiski] whiskyЄ.

whiskified

- ['wiskifaid] а пиян от уиски.

whisky

- ['wiski] n уиски; ~ sour вид коктейл с уиски. ['wiski] n ист. двуколка.

whisper

- ['wispъ] v 1. шепна, пошепвам, пришепвам, шушна; 2. поверявам (тайна); 3. подшушвам; 4. пускам слух, разпространявам клюки, шушукам, интригантствувам; 5. шумоля, ромоля. ['wispъ] n 1. шепот; шушнене; ромолене, шумолене; in a ~, in ~s шепнешком; 2. тайна; 3. шушукане; слух; ~s are going round that носят се слухове/мълви се, че.

whisperer

- ['wispъrъ] n 1. сплетник; 2. доносник.

whispering gallery

- ['wispъri¤,gaelъri] n свод/коридор и пр., в който и най-лекият шум се чува ясно отвсякъде.

whist

- [wist] n карти вист. [wist] int шт! млък! [wist] v мълча, замълчавам, млъквам.

whistle

- ['wisl] n 1.свирене,свирване, свиркане, подсвиркване (и на птичка); изсвиркване; 2. свирка; penny/tin ~ малка калаена свирка; пищялка; цафара; steam ~ свирка на парна машина; 3. sl. гърло; to wet o.'s ~ утолявам жаждата си, пия. ['wisl] v 1. свиря, подсвирвам, изсвирвам; свиркам, подсвирквам; to ~ a dog back подсвирвам на куче да се върне/дойде; 2. свиря, свистя, пищя (за куршум и пр.); 3. sl. доноснича; to let s.o. go ~ не вземам под внимание желанието на някого; you may ~ for it ще ти се, много ти се иска; to ~ for s.th. напразно се надявам на/търся/искам нещо; to ~ in the dark прен. преодолявам страха си; to ~ up извиквам някого с подсвиркване.

whistle stop

- ['wislstop] n 1. жп спирка, на която влаковете спират само по даден сигнал; малко селище/ градче; 2. пътуване на политик и пр. при изборна кампания с чести спирания в селища, невключени в редовното разписание на влака; 3. кратко посещение (и ~-journey).

whistler

- ['wislъ] n 1. човек, който свири; 2. птица, която издава остър звук при летене; 3. болен/неработоспособен кон.

whit

- [wit] a: ~ Sunday седмата неделя след Великден, Петдесетница; ~ Monday/Tuesday, etc. понеделник/вторник и пр. след Петдесетница.

white

- [wait] а 1. бял; ~ caps/horses морски вълни с бели гребени, зайчета; ~ Christmas Коледа с много сняг; 2. бял, от бялата раса; 3. бял/побелял от страх и пр. (за лице); ~ as a sheet/as ashes блед като платно, смъртно блед; to turn ~ побледнявам; 4. безцветен; 5. sl. чист, невинен; честен, почтен, благороден; 6. светьл, прозрачен (за вода, вьздух); 7. побелял, бял, сребрист (за коса); 8. безкръвен, некръвопролитен; 9. бял, контрареволюционен; крайно консервативен, реакционен; 10. с мляко/сметана (за кафе); 11. благоприятен. [wait] n 1. бял цвят; белота; бяла боя; 2. бял човек; 3. бяло облекло/униформа; бял плат; 4. белтък на яйце; 5. бялото на окото; 6. бяло вино; 7. рl белите фигури/пулове (на шах, таблa); 8. човекът, който играе с белите фигури/пулове; 9. печ. обик. рl празно място; 10. централният кръг на мишена; 11. рl най-бялото брашно; 12. бяла пеперуда; 13. рl разг. бяло течение. [wait] v 1. побелявам, ставам бял; 2. избелвам; варосвам; 3. печ. оставям празно място.

white House

- ['waithaus] n Белият дом (резиденция на президента на САЩ вьв Вашингтон).

white Russian

- ['wait,rлshn] ост. I. а белоруски; II. n 1. жител на Белорусия; 2. белоруски език.

white ant

- ['waitaent] n зоол. термит.

white bait

- ['waitbeit] n вид херинга; малки рибки, ядени като деликатес.

white bear

- ['waitbЁъ] n полярна мечка.

white bread

- [,waitbred] n бял пшеничен хляб.

white cell

- ['waitsel] n левкоцит.

white coal

- ['waitkoul] n хидроенергия.

white collar

- ['wait,kolъ] а занимаващ се с нефизически труд, чиновнически; ~ worker чиновник, служещ; ~ job чиновническа работа, служба.

white dwarf

- ['wait,dwo:f] n астр. малка звезда с голяма плътност.

white elephant

- ['wait,elifъnt] n прен. създаващо главоболие/неудобство притежание; нещо скъпо, но безполезно; нежелано нещо.

white fish

- ['waitfish] n видове бяла риба (и като храна).

white gold

- ['waitgould] n сплав от злато и никел и пр., наподобяваща платина.

white goods

- ['wait,gudz] n ам. 1. бели тъкани, бельо и пр.; 2. бели домакински принадлежности (печки, хладилнuцu и пр.).

white heat

- ['waithi:t] n 1. температура, при която металите се нажежават до бяло; 2. прен. крайно напрежение; разгорещеност; разпаленост; to work o.s. into a ~ разгорещявам се; вбесявам се.

white hope

- ['wait,houp] n многообещаващ човек.

white land

- ['wait,laend] n агр. земя, определена за обработване.

white lead

- ['waitled] n оловно белило.

white lie

- ['waitlai] n невинна лъжa; добронамерена лъжа.

white man

- ['waitmaen] n (pl men) 1. белокож човек, човек от бялата раса; 2. разг. честен/благовъзпитан човек.

white matter

- ['wait,maetъ] n бяло вещество на мозъка.

white meat

- ['waitmi:t] n бяло месо (пилешко, телешко, свинско).

white metal

- ['wait,metl] n бяла/сребриста сплав.

white paper

- ['wait,peipъ] n информационен бюлетин на британското правителство (u W. Piper).

white plague

- ['wait,pleig] n ам. 1. белодробна туберкулоза; 2. наркомания (кьм хероин).

white ribbon

- ['wait,ribn] n ам. значка на въэдържател.

white sale

- ['waitseil] n разпродажба на бельо/бели артикули/тъкани.

white sheet

- ['wait,shi:t] n одежда на каещ се грешник; to stand in a ~ изповядвам грях (за грешник).

white spirit

- ['wait,spirit] n вид разтворител.

white supremacy

- ['waitsъ'premъsi] n расистка доктрина за господството на бялата раса.

white tie

- ['wait,tai] n 1. официална бяла връзка/папионка; 2. официално/вечерно облекло.

white war

- ['waitwo:] n 1. война без кръвопролитие; 2. икономическа блокада/борба.

white water

- ['waitwo:tъ] nлитка/разпенена вода.

white way

- ['wait,wei] n ярко осветена улица/булевард с магазини, театри и пр.

white wing

- ['wait,wi¤] n ам. уличен метач в бяла униформа.

white wood

- ['waitwud] n светло дърво (на липа, топола, магнолия и пр.).

white-beaded

- ['waithedid] а 1. побелял; 2. светлокос; 3. разг. облагодетелствуван, щастлив, късметлия; ~ boy любимец, галеник, фаворит.

white-hot

- ['waithot] а нажежен до бяло.

white-lipped

- ['waitlipt] а с побелели устни (обик. от страх).

white-livered

- ['waitlivъd] а малодушен, страхлив.

white-out

- ['waitaut] n пълна неразличимост на релефа поради атмосферни условия (особ. в полярните области).

whitebeard

- ['wait,biъd] n стар човек, старец.

whiteface

- ['waitfeis] n театр. бял грим.

whitehall

- ['waitho:l] n 1. (учрежденията, политиката и пр. на) британското правителство; 2. бюрокрация.

whiten

- ['waitn] v 1. побелявам; побледнявам; 2. избледнявам.

whitener

- ['waitъnъ] n избелващо вещество.

whiteness

- ['waitnis] n 1. белота; 2. бледност; 3. чистота, неопетненост; 4. бяло вещество.

whitening

- ['waitъni¤] n 1. белене, иэбелване; 2. креда, тебешир; вар; 3. избелващо вещество.

whitesmith

- ['waitsmiҐ] n тенекеджия; калайджия.

whitethorn

- ['waitҐo:n] n бот. глог.

whitethroat

- ['waitҐrout] n зоол. белогуше коприварче. (Sylvia communis).

whitewash

- ['waitwosh] n 1. разтвор от вар, бадана; 2. разг. замазване; реабилитация; 3. сп. пълна победа (на нула). ['waitwosh] v 1. варосвам, баданосвам; 2. прен. прикривам/замазвам грешки; реабилитирам; 3. сп. бия/побеждавам на нула.

whitey

- ['waiti:] n пренебр. белият човек; белите (колективно).

whither

- ['wiъ] adv ост. къде? накъде? ~ Democracy? накъде отива/какво е бъдещето на демокрацията? ['wiъ] cj където, накъдето; докъдето. ['wiъ] n местоназначение.

whithersoever

- ['wiъsouevъ] adv където и да е; навсякъде където.

whiting

- ['waiti¤] n зоол. вид дребна морска риба (Merlangus merlangus). [] whitening 2.

whitish

- ['waitish] а възбял, белезникав.

whitlow

- ['witlou] n забиране на пръст, особ. около нокътя.

whitsun

- ['witsъn] n цьрк. Петдесетница.

whitsunday

- ['witsлndi] n цьрк. Петдесетница.

whitsuntide

- ['witsъntaid] n цьрк. седмицата, започваща с Петдесетница.

whittle

- ['witl] v 1. дялам, издялвам; 2. прен. намалявам (away, down); to ~ away омаловажавам (твьрдение и пр.); понижавам (стойност).

whity

- ['waiti] а белезникав; ~ brown бледокафяво.

whiz

- [wiz] v (-zz-) 1. фуча, свистя; жужа; 2. движа се с голяма скорост; 3. суша с центрофуга. [wiz] n 1. фучене, свистене; жужене; 2. sl. добра сделка; 3. ловък човек, "факир"; забележително нещо, "бомба".

whizbang

- ['wizbae¤] n sl. 1. снаряд, граната; фoйерверк; 2. attr ам. отличен; опитен, ловък.

whizkid

- ['wizkid] n разг. 1. блестящ/надарен/преуспял млад човек; 2. прогресивен младеж.

whizzbang

- ['wizbae¤] n sl. 1. снаряд, граната; фoйерверк; 2. attr ам. отличен; опитен, ловък.

whizzer

- [wizъ] n центрофуга.

whizzkid

- ['wizkid] n разг. 1. блестящ/надарен/преуспял млад човек; 2. прогресивен младеж.

who

- [hu:] pron (косвен падеж whom [hum] ; родит. падеж whose [hu:z]) 1. inter кой? whom/разг. ~ did you see? кого видя? ~ was he speaking to? to whom was he speaking? с кого разговаряше/на кого говореше той? whose is it? на кого/чие е то? ~ is ~? кой какъв е/какво представлява? W'.s W.? биографски справочник; 2. rel който; този, който, тези, които; ~ breaks pays който чупи, купи; whom the gods love die young тези, които боговете обичат, умират млади; the man (whom/разг. ~) I saw човекът, когото видях.

whoa

- [wou] int прт! стой! (подвикване кьм кон).

whodunit

- [hu:'dлnit] n разг. криминален роман/разказ/ филм и пр.

whodunnit

- [hu:'dлnit] n разг. криминален роман/разказ/ филм и пр.

whoever

- [hu:'evъ], поет. whoe'er [hu:'Ёъ] pron (косвен падeж whom-ever [hu:m'evъ] , родит. падеж whosever [hu:z'evъ]) който и да; whoever else objects, I do not ~ който и друг да е против, аз не съм; whosever it is, I mean to have it на когото и да е, аз ще го взема.

whole

- [houl] а 1. цял (и за число, нота, пауза и пр.); the ~ lot всички; three ~ years цели три години; ~ life insurance безсрочна застраховка за живот; 2. цял, цялостен; непокътнат, запазен; здрав, невредим; 3. необезмаслен (за мляко); с триците (за брашно); 4. еднокръвен, роден (за брат, сестра); 5. физически здрав/добре; 6. цял, пълен; неделим; with o.'s ~ heart от все сърце; out of ~ cloth съвсем неоснователен; изфабрикуван, фиктивен; ~ effect полезно действие. [houl] n 1. цяло, цялост; on/upon the ~ общо взето; as a ~ изцяло, като цяло; 2. органическо цяло, цялостна система; 3. всичко; the ~ of it всичкото, цялото; the ~ of London целият Лондон, Лондон като цяло; 4. сума, сбор; in ~ or in part в цялост или частично.

whole gale

- ['houl,geil] n метеор. вятър със сила 10 бала.

whole holiday

- ['houl,holidei] n цял свободен ден, целодневен празник.

whole-coloured

- ['houlkлlъd] а едноцветен.

whole-footed

- ['houlfutid] а пълен, безрезервен.

whole-hearted

- ['houl'ha:tid] а направен от все сърце, искрен, предан; възторжен, ентусиазиран.

whole-heartedly

- ['houl'ha:tidli] adv от все сърце, от душа.

whole-hog

- ['houlhog] а пълен, безрезервен, истински; неполовинчат. ['houlhog] adv изцяло, напълно; безрезервно.

whole-hogger

- ['houlhogъ] n човек, който не прави нищо наполовина; човек на крайностите; безкомпромисен човек.

whole-length

- ['houlle¤gҐ] I. а в цял/пълен ръст; II. п (портрет/статуя в) пълен ръст.

whole-wheat

- ['houlwi:t] wholemeal.

wholemeal

- ['houlmi:l] n 1. непресято брашно, брашно с триците; 2. attr направен от черно/непресято брашно (за хляб и пр.).

wholeness

- ['houlnis] n пълнота, цялост.

wholesale

- ['houlseil] n продажба на едро. ['houlseil] a, adv 1. на едро, в голям мащаб, масово; at ~ prices по цени на едро; 2. безразборен; ~ slaughter масово/поголовно клане. ['houlseil] v продавам/търгувам на едро.

wholesaler

- ['houlseilъ] n търговец на едро.

wholesome

- ['houlsъm] а 1. здрав, здравословен; полезен, благотворен; 2. (благо)разумен; безопасен.

wholesouled

- ['houlsould] whole-hearted.

wholly

- ['houli] adv изцяло, напълно; изключително; съвсем.

whom

- [] вж. who.

whomever

- [] вж. whoever.

whomp

- [womp] n ам. разг. силен удар; плесница, шамар. [womp] v ам. разг. 1. удрям силно; лепвам плесница; 2. напердашвам здравата; 3. побеждавам, сразявам; 4. to ~ up 1) предизвиквам/създавам вълнение/смут и пр.; 2) скалъпвам набързо.

whomsoever

- [] вж. whosoever.

whoop

- [hu:p] n 1. (боен) вик, крясък; ~s of joy радостни викове; 2. звук, съпровождащ кашлица при коклюш; 3. крясък на бухал; 4. съвсем малко количество/степен; not worth a ~ неструващ пукнат грош. [hu:p] v 1. викам, кряскам; 2. захълцвам, задавям се при кашляне (особ. при коклюш); 3. подвиквам на, подгонвам (куче и пр.); 4. агитирам в полза на; 5. насърчавам/подстрекавам с викове; аплодирам шумно и ентусиазирано; to ~ up the price повишавам рязко цената; the bill ~ed up through both houses парл. законопроектът бе приет с акламации; to ~ it up разг. 1) разпалвам ентусиазъм; 2) участвувам в шумна веселба, веселя се шумно.

whoop-de-do

- [,hu:pdi:'du:] n разг. 1. шумна веселба/ празненство; 2. гюрултия, патардия, олелия; 3. разгорещени разисквания/спорове/агитация и пр.

whoopee

- ['wupi:] n разг. възторжен/радостен вик; шумно веселие; to make ~ веселя се шумно; ~! ура!

whooper

- ['u:pъ] whooping swan.

whooping swan

- ['hu:pi¤,swon] n поен лебед.

whooping-cough

- ['hu:pi¤kof] n магарешка кашлица, коклюш.

whoops

- [hu:ps] int ay! извинявай!.

whoosh

- [wu:sh] v 1. свистя; профучавам; 2. тътря шумно.

whop

- [wop] v (-pp-) 1. бия, набивам, бъхтя; побеждавам; 2. измъквам бързо; 3. хвърлям, захвърлям, мятам; 4. тупвам, изтърсвам се. [wop] n 1. силен удар/сблъскване; 2. тупване.

whopper

- ['wopъ] n sl. 1. нещо огромно; 2. опашата лъжа.

whopping

- ['wopi¤] a sl. много голям, огромен; опашат (за льжа).

whore

- [ho:] n блудница, курва, проститутка. [ho:] v 1. блудствувам, развратнича, курварствувам; 2. развратявам (жена).

whore-house

- ['ho:haus] n публичен дом, бардак.

whoredom

- ['ho:dъm] n 1. блудство, проституиране; 2. библ. ерес, идолопоклонство.

whoremaster

- ['ho:ma:stъ] n 1. развратник, блудник, прелюбодеец; 2. библ. идолопоклонник, еретик.

whoremonger

- ['ho:mл¤gъ] n 1. развратник, блудник, прелюбодеец; 2. библ. идолопоклонник, еретик.

whoreson

- ['ho:sъn] n 1. незаконороден син, копеле; 2. мерзавец, сукин син.

whorl

- [wъ:l] n 1. бот. кръгово разположени листенца; венче; 2. спираловидна извивка на отпечатък от пръст и пр.; нещо спираловидно/извито; ~s of snow снежна вихрушка.

whortleberry

- ['wъ:tl,beri] n боровинка (и храст) (Vaccinium myrtillus).

whose

- [] вж. who.

whoso

- ['hu:sou] pron ост. (косвен падеж whomso, родит. падеж whoseso) whoever.

whosoever

- [hu:sou'evъ] , поет. whosoe'er [hu:sou'Ёъ] pron (косвен падеж whomsoever [hu:msou'evъ], родит, падеж whosesoever [hu:zsou'evъ]) емф. whoever.

why

- [wai] adv 1. inter защо? по каква причина? с каква цел? 2. rel поради което; the reasons ~ he did it are obscure причините, поради които гo e направил, ca неясни. [wai] n причина, обяснение. [wai] int я! виж ти! я гледай! ами..., ами че..., е-е...; ами!

wich-elm

- [] wych-elm.

wich-hazel

- [] wych-hazel.

wick

- [wik] n 1. фитил; 2. мед. марлен дренаж, тампон; to get on s.o's ~ дразня/нервирам/ядосвам някого.

wicked

- ['wikid] a 1. грешен, порочен; 2. лош, злонамерен, зъл; 3. разг. неприятен, отвратителен, противен; проклет; безбожен, прекалено висок (за цени); безобразно мъчен (за изпит и пр.); 4. шег. лукав, дяволит; кокетен; отличен, чудесен, "страшен"; 5. болезнен; 6. пакостен.

wicker

- ['wikъ] n 1. (изделие от) плетена ракита; 2. attr плетен (за стол, кошница, рогозка, подложка и пр.).

wicker-work

- ['wikъwъ:k] n 1. кошничарски изделия; 2. кошничарство; 3. attr плетен от ракита и пр.

wickered

- ['wikъd] а плетен от ракита и пр.

wicket

- ['wikit] n 1. вратичка, портичка (обик. до или в поголяма врата); 2. прозорче, отвор в стена/врата; 3. крикет вратичка; to win by so many ~s спечелвам с еди-колко си точки; to take/get a ~ изваждам батсмън от строя; to keep ~ вратар съм; to be on a good/sticky ~ прен. намирам се в благоприятно/неблагоприятно положение; 4. врата на шлюз; 5. ам. прозорче с решетки (на гише).

wicket-door

- ['wikitdo:] wicket 1.

wicket-gate

- ['wikitgeit] wicket 1.

wicket-keeper

- ['wikit,ki:pъ] n крикет вратар.

wickiup

- ['wiki,лp] n 1. вид индианска колиба от рогозки и пр.; 2. ам. колиба, заслон.

widdershins

- ['widъshinz] adv 1. обратно на часовниковата стрелка; 2. в обратна/погрешна посока.

wide

- [waid] а 1. широк; фон. отворен, произнесен с отпуснати устни; 2. широк, обширен, просторен; голям; of ~ distribution много разпространен; of ~ fame широко известен; the ~ world целият свят; a ~ range of readers широк кръг читатели; a ~ range of articles богат/разнообразен асортимент; a ~ guess налучкване в общи линии; at ~ intervals на големи интервали; with ~ eyes с широко отворени очи, ококорен; ~ reading/experience голяма начетеност/опит; 3. sl. морално разпуснат; 4. sl. хитър, лукав; отракан; 5. общ, всеобхватен; неограничен; 6. свободен, непредубеден; 7. неточен, не в целта; ~ ball крикет топка извън чертата. [waid] adv 1. широко; 2. нашироко; навсякъде; 3. съвсем, напълно; ~ open to прен. силно изложен на (нападки и пр.); to be ~ awake съвсем съм буден; прен. разг. предпазлив/нащрек съм; 4. далеч; to go ~ не попадам в целта; ~ from being далеч не e; не само че не e... (ами...); ~ apart на голямо разстояние/раздалечени един от друг. [waid] n 1. крикет топка извън чертата; 2. the ~ широкият бял свят; dead to the ~ в безсъзнание; to the ~ съвсем, напълно; broke to the ~ разг. без пукнат лев.

wide-awake

- [,waidъ'weik] a 1. напълно буден; 2. буден, бдителен; съобразителен. ['waidъweik] n разг. мека широкопола шапка от филц.

wide-eyed

- ['waidaid] а 1. с широко отворени (от изненада и пр.) очи; опулен, ококорен; 2. наивен; невинен.

wide-mouthed

- ['waid'maud] а 1. с широка уста/отвор/устие; 2. зяпнал (от учудване и пр.).

wide-open

- ['waid,оupn] а 1. широко отворен; 2. разг. уязвим; to leave o.s. ~ оставам много уязвим/беззащитен; 3. ам. в които не се прилагат законите, в които цари беззаконие (за град и пр ).

wide-ranging

- ['waidreindji¤] а с широк обсег (за реформи и пр.).

wide-spectrum

- ['waidspektrъm] а с широк обсег на действие (за антибиотик и пр.).

widely

- ['waidli] adv 1. широко, нашироко; 2. на големи интервали; 3. значително.

widen

- ['waidn] v разширявам (се).

widespread

- ['waidspred] а 1. разпрострян нашироко; 2. широко разпространен, често срещан.

widgeon

- ['widjъn] n зоол. дива патица свирачка, фиовец (Anas penelope).

widget

- ['widjit] gadget.

widow

- ['widou] n 1. вдовица; golf, etc. ~ жена, чийто мъж често я изоставя, за да играе голф и пр.; ~'s peak линия на косата, образуваща шпиц по средата на челото; 2. карти талон; 3. печ. непълен ред, пренесен от предишна страница/колона; 4. the ~ sl. шампанско. ['widou] v 1. лишавам от съпруг(а), правя да овдовее; 2. лишавам от нещо много ценно/необходимо.

widower

- ['widouъ] n вдовец.

widowhood

- ['widouhud] n вдовство.

width

- [widҐ] n 1. ширина, широчина; in ~ по/на ширина; 2. широчина на плат; I shall want three ~s ще ми трябват три ширини; 3. прен. широта (на вьзгледи и пр.); 4. мин. дебелина, мощност (на жила).

widthways

- ['widҐweiz] adv по ширината, напреко.

widthwise

- ['widҐwaiz] adv по ширината, напреко.

wield

- [wi:ld] v 1. притежавам, владея; to ~ the sceptre царувам; to ~ influence упражнявам влияние; 2. владея добре (орьжие, инструмент и пр.); to ~ the pen пиша добре, писател съм.

wiener

- ['wi:nъ] n 1. ам. кренвирш; 2. телешки/виенски котлет, шницел (и W. schnitzel).

wienie

- ['wi:ni:] n 1. ам. кренвирш; 2. телешки/виенски котлет, шницел (и W. schnitzel).

wife

- [waif] n (pl wives [waivz]) 1. жена, съпруга; to take (a woman) to ~ оженвам се за; 2. жена; old ~ старица, бабичка; old wive's tale глупави поверия, суеверия; бабини деветини.

wifelike

- ['waiflalk] а подобаващ/присъщ на съпруга.

wig

- [wig] n перука. [wig] v (-gg-) скарвам се на, смъмрям, скастрям, порицавам.

wigan

- ['wigъn] n памучна канаваца.

wigeon

- [] widgeon.

wiggery

- ['wigъri] n 1. перуки; 2. прекалени съдебни формалности.

wigging

- ['wigi¤] n sl. скастряне, хокане.

wiggle

- ['wigl] v разг. мърдам, шавам, въртя (се) насам-натам; to ~ out of измъквам се от. ['wigl] n 1. въртене, шаване; 2. ам. риба/миди със сметана и грах; to get a ~ on ам. sl. размърдвам се, забързвам; бързам.

wiggle-waggle

- ['wigl,waegl] wiggle.

wight

- [wait] n шег. живо същество, създание, твар; човек.

wigwag

- ['wigwaeg] v (-gg-) разг. 1. сигнализирам със знаменца; 2. размахвам. ['wigwaeg] n сигнал/сигнализиране със знаменца.

wigwam

- ['wigwaem] n 1. индианска колиба, вигвам; 2. ам. пол. sl. салон/клуб за политически събрания.

wil-o'-the-wisp

- [,wilъъ'wisp] n 1. блуждаещ огън; прен. измамлива надежда/цел/план; примамка; 2. неуловим човек/нещо.

wilco

- ['wilkou] int (ськр. от will comply) прието (при приемане на радиосьобщения).

wild

- [waild] а 1. див (за животно, растение и пр.); 2. див, пуст, необитаем; 3. буен, бесен, необуздан (за вятьр и пр.); плашлив (зa кон); недисциплиниран, необуздан, луд (за човек); to run ~ раста на свобода/без контрол (за деца и пр.); вилнея, развилнявам се; to lead a ~ life живея неразумно/разгулно; 4. бурен, неспокоен (за времена, море и пр.); 5. бурен, френетичен (за овации и пр.); 6. разрoшен, разбъркан; в безпорядък; ~ disorder страшен безпорядък; 7. луд, безумен, обезумял; разг. ядосан, вбесен, разярен (with s.o. на някого); ~ with joy луд от радост; ~ with rage обезумял от ярост; to drive/make s.o. ~ подлудявам/вбесявам някого; to be ~ to do s.th. умирам от желание да направя нещо; to be ~ about s.o. луд съм/лудея по някого; 8. необмислен, прибързан; фантазьорски; налудничав; направен/даден наслуки (за догадка, изстрел и пр.); drawn by ~ horses ист. разкъсан от буйни коне (като наказание); ~ horses won't draw/drag it out of me никакви мъчения няма да го изтръгнат от мен (за тайна и пр.). [waild] adv наслуки, напосоки; произволно. [waild] n 1. пустош, пущинак; пустиня; 2. дива/рядко населена местност; (out) in the ~s далеч от цивилизацията, в пустинно/диво място; 3. ам. свободно/диво/примитивно състояние/съществувание.

wild and woolly

- ['waildъnwu:li] а груб, недодялан; примитивен.

wild boar

- ['waildbo:] n дива свиня, глиган.

wild-eyed

- ['waildaid] а 1. с ужасeн/слисан/разярен поглед; 2. пол. краен.

wild-goose chase

- ['waildgu:s,tsheis] n глупаво/безнадеждно/безплодно търсене; безнадеждна работа; to send s.o. on a ~ пращам някого за зелен хайвер.

wildcat

- ['waildkaet] n 1. дива котка, оцелот, рис; 2. тигрица; див/необуздан/сприхав човек; 3. локомотив по време на маневра; 4. ам. пробна сонда за нефт; 5. (участник в) несигурна/съмнителна финансова спекулация. ['waildkaet] а 1. безотговорен, налудничав; 2. ам. нечестен, спекулантски; 3. произволен, неодобрен от трейдюнионите (зa стачка и пр.); 4. ам. движещ се извън/не по разписанието (за влак); 5. пробен (за сонда). ['waildkaet] v (-tt-) ам. търся самостоятелно нефт, руда и пр. в неизследван терен.

wildcatter

- ['waild,kaetъ] n 1. търсач на нефт, руда и пр. в неизследван терен; 2. ам. разг. борсов спекулант; гешефтар; 3. участник в произволна стачка.

wildebeest

- ['wildъbi:st] n юж.-афр. зоол. гну.

wilder

- ['wildъ] v поет., ост. 1. bewilder; 2. заблуждавам; 3. ам. скитам се, блуждая.

wilderness

- ['wildъnis] n 1. пустиня, пустош; необятно пусто пространство; in the ~ 1) вече не на власт (за пол. партия и пр.); 2) в немилост, в заточение; a voice (crying) in the ~ прен. глас в пустиня; 2. пущинак; избуяла/занемарена/запусната част на градина и пр.; 3. огромна/необятна маса (вода и пр.); множество, безброй; a ~ of roofs безкрайно море от покриви.

wildfire

- ['waildfaiъ] n 1. опустошителен огън; to spread like ~ разпространявам се мълниеносно; 2. светкавица без гръм; 3. блуждаещ огън; 4. вет. болеcт по овцете; 5. болеcт по тютюна.

wildfowl

- ['waildfauъl] n пернат дивеч.

wilding

- ['waildi¤] n 1. (плод от) саморасло растение; 2. подивяло растение; 3. диво животно.

wildlife

- ['waildlaif] n дивият свят; дивата природа.

wildwood

- ['waildwu:d] n поет. девствен лес, естествена гора.

wile

- [wail] n обик. pl хитрина, измама, уловка. [wail] v 1. примамвам, прилъгвам; 2. измамвам, изхитрявам; 3. while.

wilful

- ['wilful] a 1. упорит, своенравен, своеволен; 2. преднамерен, предумишлен.

will

- [wil] n 1. воля; твърдост/сила на волята; 2. воля, желание; твърдо намерение; твърдост, непоколебимост, решителност; freedom of the ~ свобода на волята; with the best ~ in the world и при/въпреки най-доброто желание; where there's a ~ there's a way с желание всичко се постига; the ~ to live желание/воля за живот; of o.'s free ~ доброволно, по свое желание; with a ~ с желание/воля, решително, енергично; to have/work o.'s ~ налагай волята си, постигам това, което искам; to work o.'s ~ (up)on s.o. налагам се на някого, принуждавам го да прави, каквото аз искам; постигам целта си; at ~ когато/както (си) искам, когато ми е удобно, както ми скимне; tenant at ~ квартирант/арендатор, който може да бъде изгонен без предупреждение; to take the ~ for the deed благодарен съм за доброто желание на някого да ми помогне; 3. отношение към другите; good ~ доброжелателство, добра воля; ill ~ зложелателство, враждебност, неприязън; 4. завещание (и last ~ and testament). [wil] v 1. ост. желая, пожелавам; повелявам; 2. заставям (чрез мисьл), внушавам на; to ~ o.s. to fall asleep налагам си да заспя; he ~ed the genie into his presence той заповяда на духа да се яви пред него; 3. завещазам. [wil] v аих (ськр. 'll; отр. ськр. won't [wount]); 2 л. ост. wilt; past would [wud], ськр. 'd) 1. за образуване на бьдеще време и бьдеще в миналото за 2 и З л. ед. и мн. ч. ще, щях; I think he ~ come мисля, че той ще дойде; I knew they would be there знаех, че те ще ca там; 2. вьв всички лица искам, желая; do as you ~ постъпи, както искаш; what would you have me do? какво желаеш да направя? would that I had never come! ост. никак да не бях идвал! 3. изразява обещание, твьрдо решение, намерение, особ. в 1 л. ед. и мн. ч. I ~ not forget няма да/обещавам да не забравя; 4. с ударение изразява обичайно действие, упорство, неизбежност; често не се превежда: boys ~ be boys момчетата ca си/си остават момчета; truth ~ out истината винаги (си) излиза наяве; this hen ~ lay up to 6 eggs a week тази кокошка редовно снася по 6 яйца на седмица; he ~ get in my way той постоянно ми се пречка/ми пречи; people ~ talk хората винаги си приказват (каквото и да правиш).

will-power

- ['wilpauъ] n воля, сила на волята; самоконтрол; самообладание.

willed

- [wild] а 1. в сьчет.: strong-~ със силна воля, волев; weak-~ със слаба воля, безволев; 2. склонен, наклонен; even if I had been so ~ дори и да исках/ да бях склонен.

willing

- ['wili¤] а 1. (благо)разположен; склонен, наклонен, проявяващ желание; to be ~ to имам желание, склонен съм/искам да; God ~ ако е рекъл господ; ~ or not ща не ща; 2. охотен, даден/направен от все сърце/с готовност; готов да помага/да се подчинява/да изпълнява и пр.

willingly

- ['wili¤li] adv охотно, с готовност, с желание, на драго сърце.

willingness

- ['wili¤nis] n готовност, желание, охота.

willow

- ['wilou] n 1. върба (и ~-tree); дървото на върбата; weeping ~ плачеща върба; 2. разг. бухалка за крикет; 3. текст. барабанен маган; to wear the ~ скърбя/тъгувам по любимия (за изоставена жена). ['wilou] v почиствам (влакна) с маган.

willow-herb

- ['wilouhъ:b] n бот. върбовка, кипрей (Epilobium).

willow-pattern

- ['wilou,paetъn] n 1. имитация на китайска рисунка в синьо (с пагода, река и върби) върху бял порцелан; 2. порцеланови съдове с такава рисунка.

willow-warbler

- ['wilou,wo:blъ] n зоол. брезов певец (Phylloscopus trochilus).

willow-wren

- ['wilouren] n зоол. брезов певец (Phylloscopus trochilus).

willowing-machine

- ['wiloui¤mъ'shi:n] willowЄ 3.

willowy

- ['wiloui] a 1. обрасъл с върби; 2. тънък, строен, гъвкав, грациозен.

willy-nilly

- [,wili'nili] adv волю-неволю, ща не ща, от немай къде.

wilt

- [] вж. will. [wilt] v 1. спаружвам се, клюмвам, вяхна, увяхвам; 2. правя да увехие/клюмне; 3. отпускам се; отпадам; клюмам (за човек).

wilton

- ['wiltъn] n вид дебел пухкав килим (и ~ carpet).

wily

- ['waili] а хитър, лукав.

wimple

- ['wimpl] n 1. ист. вид забрадка, покриваща главата и врата; 2. покривало за глава, нoсено от някои монахини.

win

- [win] v (-nn-) (won [wлn] ) 1. печеля, спечелвам, побеждавам; покорявам (сьрце и пр.); to ~ the day/the field одържам победа, излизам победител; to ~ money from s.o. at cards спечелвам пари от някого на карти; to ~ o.'s bread печеля си хляба/прехраната; their conduct won them many friends тяхното поведение им спечели много приятели; 2. побеждавам, излизам победител, одържам победа; to ~ by a head побеждавам със съвсем малко/едва-едва; to ~ hands down/in a canter побеждавам без усилие; 3. достигам, добирам се до (бряг, врьх и пр.); to ~ home достигам до целта; to ~ o.'s way пробивам си път/преуспявам в живота; to ~ clear/free/out/through 1) измъквам се от трудно положение, отървавам се с мъка, освобождавам се (from от); 2) пробивам си път; 4. убеждавам, скланям; 5. добивам, получавам (руда и пр.); 6. sl. крада; win away откъсвам, разделям; карам да изостави/забрави; win back спечелвам си/вземам си обратно, възвръщам си; win from/off спечелвам от състезание, бас и пр.; win over/round спечелвам на своя страна, предумвам, скланям, убеждавам; to ~ over to a cause спечелвам (някого) за някаква кауза; win through 1) преодолявам (трудности и пр.); добирам се до; 2) постигам целта си, успявам; спечелвам; win upon постепенно привличам/спечелвам/завоювам симпатии, уважение, признание и пр. (за идея, теория и пр.). [win] n победа (в игра, сьстезание и пр.).

wince

- [wins] v трепвам, потрепвам (от болка, обида и пр.). [wins] n трепване, потрепване.

wincey

- ['winsi] n лек плат от вълна и памук.

winceyette

- [,winsi'et] n текст. здрава материя от вълна/ вълна и памук/вълна и лен (за ризи и пр.).

winch

- [wintsh] n тех. 1. вдигачка, лебедка; чекрък; рудан; 2. ръкохватка във вид на кривошип; крик; 3. текст. мотовило. [wintsh] v вдигам/повдигам (като) с лебедка/крик.

winchester

- ['wintshistъ] n 1. вид винтовка (и ~ rifle); 2. голяма бутилка, побираща около 2,250 л (и ~ bottle/quart).

wind

- [wind] n 1. вятър; буря; against the ~, in the ~'s eye, in the teeth of the ~ срещу вятъра; between ~ and water мор. във водолинията/ватерлинията; прен. на опасно/чувствително/уязвимо място/позиция; down/before the ~ пo посока на вятъра; to sail close to/near the ~ плувам, доколкото e възможно, срещу вятъра; прен. действувам/държа се на границата на приличието/честността; to know/find out how the ~ blows/lies знам/разбирам накъде духа вятърът/как стоят работите; on a ~ мор. срещу вятъра; off the ~ мор. с вятъра откъм кърмовата част; like the ~ (бързо) като вихър; 2. рl четирите посоки на света, четирите точки на компаса; from/to the four ~s от/на всички посоки/страни; 3. въздушна струя/поток; 4. лъх/миризма, донесена от вятъра; to get ~ of подушвам (и прен.); 5. слух, мълва; to take/get ~ разчувам се; 6. въздух, газ; to break ~ пускам газове; to bring up ~ оригвам се; 7. дъх; дишане; to get/recover o.'s ~ поемам си дъх, отдъхвам си; to lose o.'s ~ задъхвам се; секва ми дъхът; to have the ~ up sl. изплашвам се; страхувам се; to put the ~ up on s.o. стряскам/изплашвам някого; second ~ 1) възстановено нормално дишане (след задьхване); 2) прен. подновена енергия/сили; to have a good/a long ~ дишам правилно/спокойно; to have a bad ~ дишам неправилно/неспокойно; лесно се задъхвам; to be in good ~, to have plenty of ~ дишането ми e правилно, не се задъхвам; 8. празни приказки, празнословие; самодоволство; 9. sl. стомах, под лъжичката/ребрата; 10. духови инструменти; to have the ~ of мор. в по-благоприятно положение съм от; по следите съм на; to take the ~ out of s.o.'s sails разг. отнемам възможността на някого да каже/направи нещо, като го изпреварвам; смачквам фасона на някого; to cast/fling/throw to the ~s 1) хвърлям на вятъра, пилея; 2) захвърлям (всяко благоразумие, приличие и пр.); пускам му края; to be in the ~ разг. предстоя, готвя се, мътя се, подготвям се; to get the ~ of имам преимущество пред; ~ is in that quarter нещата стоят така; to raise the ~ събирам пари, набирам нужните средства; to throw/fling caution/prudence to the ~ тръгвам през просото. [wind] v 1. подушвам, надушвам; 2. карам/правя да се задъха; to be ~ed by running задъхан съм от тичане; 3. давам възможност (на кон и пр.) да си отдъхне/почине. [waind] v (wound [waund], -ed [-id] ) 1. вия се, извивам се, лъкатуша; 2. навивам (се), увивам (се); обвивам; намотавам; to ~ o.'s arms round s.o., to ~ s.o. in o.'s arms обвивам ръце около някого, обгръщам някого с ръце; 3. навивам, курдисвам (часовник и пр.); 4. издигам с въртене на макара и пр. (кофа с вода от кладенец и пр.); 5. въртя, завъртам (се); to ~ the ship завъртам кораба в обратна посока; 6. to ~ o.'s way, to ~ o.s. промъквам се/намъквам се предпазливо; to ~ o.s./o.'s way into s.o.'s heart/affections умело/ неусетно спечелвам сърцето на някого; wind back връщам филмова лента обратно в касетката; пренавивам лента; wind down 1) свалям/смъквам с въртене (щори, прозорец на кола и пр.); 2) развивам се докрай (за пружина на часовник и пр.); 3) отслабвам, замирам (за акция и пр.); wind in 1) навивам/намотавам връв/жица на въдица; 2) изкарвам (риба) на брега; wind off развивам (се), размотавам (се); wind on завъртам филмова лента за следващата снимка; wind up 1) навивам, намотавам; 2) навивам, курдисвам (часовник, играчка и пр.); 3) вдигам с въртене (щори, прозорец на кола и пр.); 4) развълнувам, възбуждам, разпалвам; to get wound up разгорещявам се, разпалвам се; to be wound up to a fury вбесен съм; 5) свършвам, привършвам, приключвам (дебати, програма и пр.); 6) ликвидирам (предприятие и пр.); решавам, приключвам (вьпрос); 7) свършвам/озовавам се/попадам някъде/в някакво положение; he wound up by killing his tormentor той свърши с това, че уби своя мъчител; 8) свършвам, завършвам; he wound up by saying накрая/в заключение той каза. [waind] n 1. въртене, завъртане; 2. извивка, завой; 3. намотка; 4. изкривяване, измятане (на дьска и пр.).

wind instrument

- ['wind,instrumъnt] n духов инструмент.

wind-blown

- ['wind,bloun] a 1. тласкан/шибан/брулен от вятъра; 2. развян от вятъра (за коса и пр.).

wind-bound

- ['windbaund] а спрян/задържан от вятъра (за кораб и пр.).

wind-break

- ['windbreik] n преграда (особ. от жив плет, дьрвета) срещу вятъра.

wind-cone

- ['windkoun] windsleeve.

wind-egg

- ['windeg] n 1. неоплодено яйце; 2. яйце с много тънка черупка.

wind-gauge

- ['windgeidj] n 1. ветромер, анемометър; 2. воен. коректор на мерника (за определяне на силата на вятьра и отклонението на снаряда, причинено от него).

wind-jammer

- ['wind,djaemъ] n 1. разг. търговски кораб с платна; 2. windbreaker.

wind-sail

- ['windseil] n 1. брезентов комин за проветряване на трюма на кораб; 2. крило на вятърна мелница.

wind-swept

- ['windswept] а открит, брулен от вятъра (за място и пр.). wind-tight ['windtait] а който не пропуща вятър.

wind-tunnel

- ['wind,tлnl] n тех. аеродинамична тръба.

wind-up

- ['waindлp] n край; приключване; ликвидиране.

windage

- ['windidj] n 1. деривация; отклонение (на снаряд) поради вятър; 2. съпротивление на въздуха; 3. тех. хлабавина, слабина, луфт; 4. тази част от кораба, която е над водата; 5. (повреда, причинена от) въздушен тласък.

windbag

- ['windbaeg] n разг. многословен оратор; бърборко, празнодумец.

windbreaker

- ['windbrekъ] n ам. дълго непромокаемо яке, анорак.

windcheater

- ['windtshi:tъ] n ам. дълго непромокаемо яке, анорак.

winder

- ['waindъ] n 1. навивач; 2. ключ за навиване на пружина (на часовник и пр.); 3. тех. хаспел (за навиване на прежда на чилета и пр.); рудан; 4. клиновидно стъпало (при извивка на стьлба).

windfall

- ['windfo:l] n 1. съборен от вятъра плод; 2. повалено от буря дърво; 3. неочаквано щастие, голям късмет, кьораво; 4. неочаквано наследство.

windflower

- ['wind,flauъ] n бот. анемония; горска съсънка.

windhover

- ['wind,hovъ] n черношипа ветрушка, керкенез (Falco tinnunculus).

windiness

- ['windinis] n 1. ветровитост; 2. празнословие, многодумие.

winding

- ['waindi¤] а извиващ, лъкатушен; вит; спираловиден. ['waindi¤] n 1. извивка, завой; 2. ел. намотка.

winding-sheet

- ['waindi¤,shi:t] n саван, покров.

winding-up

- ['waindi¤,лp] n 1. ликвидиране, ликвидация; 2. навиване, курдисване (на механизьм, пружина).

windlass

- ['windlъs] n ролково-верижна лебедка, брашпил, хаспел, макара за вадене на вода от кладенец.

windlestraw

- ['windl,stro:] n 1. суха тревичка; сламка; 2. сух/слаб човек, "вейка".

windmill

- ['windmil] n 1. вятърна мелница; to fight/tilt at ~s боря се с въображаеми злини, донкихотствувам; to throw o.'s cap over the ~ постъпвам неблагоразумно/безразсъдно; 2. ам. хеликоптер; 3. детска книжна въртележка.

window

- ['windou] n 1. прозорец; blank/blind/false ~ зазидан прозорец; to look in at the ~ поглеждам вътре през прозореца; 2. витрина; to have all o.'s goods in the front/shop ~ прен. повърхностен съм, всичко у мен е само за показ; out of the ~ разг. вече неважещ, загубил значението си; 3. прозрачно място на плик (за да се вижда написаният вьрху писмото адрес).

window garden

- ['windou,ga:dn] n балкон/прозорец с цветя.

window-box

- ['windou,boks] n сандъче за цветя на перваза на прозорец.

window-dresser

- ['windou,dresъ] n аранжор на витрини.

window-dressing

- ['windou,dresi¤] n (артистично) подреждане на витрина, аранжорство; прен. представяне на нещата в по-добра светлина; фасада, витрина; that's all mere ~ разг. това е само фасада/разкрасено/нагласено да изглежда добре.

window-envelope

- ['windou,enviloup] n плик с\прозрачно отворче (за да се вижда адресьт, написан на писмото).

window-glass

- ['windougla:s] n стъкло за прозорци.

window-ledge

- ['windouledj] window-sill.

window-pane

- ['windou,pein] n стъкло на прозорец.

window-seat

- ['windousi:t] n място за сядане до/в еркерен прозорец.

window-shopping

- ['windou,shopi¤] n разглеждане на витрините; to go ~ гледам по витрините (без да купувам нещо).

window-sill

- ['windousil] n 1. подпрозоречна дъска (отвьтре); 2. разширен перваз на прозорец (отвън).

windpipe

- ['windpaip] n анат. дихателна тръба, трахея.

windproof

- ['windpru:f] а ветроупорен.

windrose

- ['windrouz] n метеор. диаграма/роза на ветровете в дадено място.

windrow

- ['windrou] n 1. откос (оставен да сьхне); 2. дълбока бразда. ['windrou] v пластя сено.

windscreen

- ['windskri:n] n предно стъкло на моторно превозно средство; ~ wiper авт. стъклочистачка.

windsleeve

- ['windsli:v] n ветропоказател, ветрен конус (на летище и пр.).

windsock

- ['windsok] n ветропоказател, ветрен конус (на летище и пр.).

windward

- ['windwъd] а разположен откъм вятъра, наветрен. ['windwъd] n място/страна, откъдето духа вятърът, наветрена страна; to get to ~ of 1) избягвам миризмата на; 2) прен. вземам връх/придобивам преимущество над.

windy

- ['windi] а 1. ветровит; 2. празнословен, многодумен, празен; 3. sl. нервен; изплашен; 4. брулен от ветрове;5. windwardЄ; on the ~ side of далеч/защитен от; 6. мед. 1) който има газове; 2) причиняващ газове.

wine

- [wain] n 1. вино; to be in ~ пиян съм; new ~ in old bottles прен. ново вино в стари мехове, нови принципи, несъвместими със старите форми; good ~ needs no bush доброто вино/стока не се нуждае от реклама; 2. опияняващо нещо; 3. винен цвят, бордо. [wain] v 1. пия вино; 2. черпя с вино; to ~ and dine s.o. нагостявам и напоявам някого.

wine-cellar

- ['wain,selъ] n винарска изба (склад за вино).

wine-cooler

- ['wain,ku:lъ] n кофа с лед за охлаждане на вино.

wine-stone

- ['wainstoun] n винен камък.

wine-taster

- ['wain,teistъ] n дегустатор на вина.

wine-vault

- ['wainvo:lt] n 1. винарска изба; 2. кръчма.

winebag

- ['wainbaeg] n 1. мях за вино; 2. sl. пияница, къркач.

wineglass

- ['waingla:s] n винена чаша, чаша за вино.

winegrower

- ['waingrouъ] n лозар; винар.

winegrowing

- ['waingroui¤] n лозарство.

winepress

- ['wainpres] n преса за грозде.

winery

- ['wainъri] n винарска изба (кьдето се прави вино).

wineshop

- ['wainshop] n ам. кръчма.

wineskin

- ['wainskin] n мях за вино.

winey

- [] winy.

wing

- [wi¤] n 1. крило (и прен.); on the ~ летящ, в движение/полет; готов да тръгне; on the ~s of the wind с бързината на вятъра, много бързо; to clip the ~s of прен. подрязвам крилата на; to spread/stretch o.'s ~s разгръщам силите/възможностите си; to lend ~s to ускорявам; his ~s are sprouting upon. той е почти ангел; to take ~ излитам, отлитам; under the ~ of под закрилата/крилото на; 2. крило (на сграда, гардероб, маса и пр.); 3. сп. крило; 4. воен. фланг; 5. ав. ято; 6. ав. рl нашивка/емблема на летец; 7. авт. калник; 8. театр. рl кулиси; 9. бот. крилце (на семе, цвят); (waiting) in the ~s готов, на разположение. [wi¤] v 1. слагам крила (на стрела и пр.); 2. давам крила на; окрилявам; fear ~ed his flight страхът му даваше крила; 3. изпращам, изстрелвам; 4. летя; прелитам; to ~ the air летя във въздуха; 5. наранявам, прострелвам (птица в крилото, човек в рьката); 6. прен. летя, хвърча, нося се; to ~ it театр. не се придържам към текста, импровизирам.

wing and wing

- ['wi¤ъn,wi¤] adv мор. с разпънати платна от двете страни.

wing case

- ['wi¤keis] n зоол. твърди криле, елитри.

wing chair

- ['wi¤tshЁъ] n кресло със странични облегалки за главата.

wing collar

- ['wi¤,kolъ] n висока колосана яка с подвити ъгълчета.

wing commander

- ['wi¤kъ'ma:ndъ] n ав. подполковник в авиацията.

wing shooting

- ['win¤su:ti¤] n стрелба по летящи птици/ предмети.

wing-beat

- ['wi¤bi:t] n удар/пляськ/размах на крила.

wing-ding

- ['wi¤,di¤] n ам. sl. 1. шумен гуляй; 2. (симулирано) прилошаване/пристъп (особ. при епилептик, наркоман).

wing-footed

- ['wi¤futid] а поет. бърз, крилат.

wing-sheath

- ['wi¤shi:Ґ] wing-case.

wing-span

- ['wi¤spaen] n 1. размах, разпереност на крилете; 2. ав. разстоянието между крайните точки на крилете.

wing-spread

- ['wi¤spred] n 1. размах, разпереност на крилете; 2. ав. разстоянието между крайните точки на крилете.

winged

- ['wi¤d] а 1. крилат; пернат; 2. в сьчет. -крил; с... крила; white ~ белокрил; swift ~ бързокрил; 3. ранен в крилото/ръката; 4. прен. крилат, възвишен; ~ words крилати/вдъхновени слова.

winger

- ['wi¤ъ] n сп. крило (играч).

wingy

- ['wi¤i] а крилат (и прен.); подобен на крило, като крилце.

wink

- [wi¤k] v 1. мигам, примигвам; намигвам, смигвам (at); like ~ing sl. много бързо/енергично; мигновено; to ~ o.'s eye мигам с очи; to ~ assent примигвам в знак на съгласие; to ~ a tear away отстранявам сълзи от очите си чрез премигване; 2. мигам, трептя; блещукам, проблясвам (за звезда, светлина); 3. давам светлинни сигнали; ~ing lights авт. мигачи; 4. to ~ at затварям си очите за, правя се, че не виждам (нередност и пр.). [wi¤k] n 1. мигане, примигване; намигване; прен. намек; in a ~ много бързо, в миг, мигновено; to give a/the ~ to s.o., to tip s.o. the ~ намигвам/смигвам някому; предупреждавам/осведомявам някого тайно; подшушвам на някого; 2. кратка дрямка, подрямване; forty ~s кратко дрямване; I haven't slept a ~, I didn't get a ~ of sleep не съм мигнал/заспивал.

winker

- ['wi¤kъ] n обик. pl 1. авт. мигач; 2. наочници на кон; 3. мигли; 4. око.

winkle

- ['wi¤kl] n зоол. вид ядивен морски охлюв (Littorina); ~ pickers дълги заострени обувки, шпиц обувки. ['wi¤kl] v 1. изваждам, измъквам; 2. отстранявам (дефекти, слабости и пр.) (обик. с out).

winner

- ['winъ] n 1. победител (особ. в игри и спорт); 2. нещо, което има успех; her new book is a ~ новата є книга има голям успех; 3. човек, получил (първа) награда.

winning

- ['wini¤] а 1. печеливш (билет и пр.); който печели/побеждава; the ~ team победилият отбор; to play a ~ game победата ми e сигурна; 2. решителен, peшаващ (за удар и пр.); 3. привлекателен, очарователен; a ~ smile чаровна/подкупваща усмивка. ['wini¤] n 1. спечелване; победа; 2. спечелено нещо; рl пари, спечелени от обзалагане, комар и пр.

winning-post

- ['wini¤,poust] n сп. стълб на финала.

winnow

- ['winou] v 1. вея, отвявам (жито и пр.) (away, out, from); 2. прен. пресявам, отсявам, отделям (ценното), подбирам; to ~ the chaff away/out/from the grain прен. отделям същественото от несъщественото/житото от плявата; 3. поет. пляскам, махам (като с) криле; 4. вея (се), развявам (се) (за коса и пр.).

wino

- ['wainou] n sl. пияница, алкохолик.

winsome

- ['winsъm] а очарователен, обаятелен; привлекателен, мил; весел.

winter

- ['wintъ] n 1. зима; attr зимен, за зимата; 2. поет., обик. рl година; a man of forty ~s четиридесетгодишен човек. ['wintъ] v 1. зимувам, презимувам; прекарвам зимата; 2. гледам/грижа се (за добитьк, растения) през зимата.

winter-green

- ['wintъgri:n] n вид вечнозелено растение (Gaultheria).

winter-kill

- ['wintъ,kil] v 1. измразявам (растение и пр.); 2. загивам от студ, измръзвам (за растение и пр.).

winter-tide

- ['wintъ,taid] nоет. winter-time.

winter-time

- ['wintъ,taim] n зима, зимен сезон/период.

winterize

- ['wintъraiz] v приспособявам/подготвям за зимни условия.

winterly

- ['wintъli] wintry.

wintriness

- ['wintrinis] n 1. студ, мразовитост; 2. студенина, мрачност, неприветливост.

wintry

- ['wintri] а 1. зимен; студен, мразовит; 2. студен, хладен, неприветлив; безрадостен, мрачен; смразяващ (за поглед, усмивка и пр.).

winy

- ['waini] а 1. с цвят/миризма/вкус на вино; 2. пиян; a ~ nose пиянски нос; 3. ам. освежителен, ободрителен (за вьздух).

winze

- [winz] n мин. малка галерия за вентилация или връзка.

wipe

- [waip] v 1. бърша, обърсвам, избърсвам; трия, изтривам; to ~ clean избърсвам, почиствам; to ~ dry избърсвам, подсушавам; to ~o.'s eyes изтривам сълзите си, преставам да плача; to ~ the floor/the ground with s.o. сривам някого наравно със земята, правя го на нищо; to ~ o.'s boots on s.o. отнасям се с презрение към някого, третирам го като парцал; 2. прен. изтривам, изличавам (спомен и пр.); wipe at замахвам да ударя; wipe away обърсвам, избърсвам, изтривам (сьлзи и пр.); wipe off 1) избърсвам, изтривам; to ~ off the map/off the face of the earth заличавам от картата/от лицето на земята; to ~ a smile/grin off o.'s face преставам да се хиля самодоволно, усмивката ми бързо изчезва; 2) изплащам напълно, ликвидирам (дьлг и пр.); to ~ off old scores прен. оправям стари сметки; wipe out 1) избърсвам, изтривам; 2) изтривам, изличавам (спомен, позор и пр.); 3) изплащам напълно, ликвидирам (дьлг и пр.); 4) унищожавам, премахвам, ликвидирам; ам. sl. убивам, очиствам; ~d out ам. sl. пиян-залян, кьор-кютук пиян; wipe up 1) избърсвам, изтривам; 2) прен. оправям, изглаждам (бьркотия, каша и пр.); 3) ам. унищожавам. [waip] n 1. избърсване, изтриване; give the table a ~ избърши масата; 2. sl. удар; подигравка; 3. sl. носна кърпа; 4. ам. sl. бърсалка.

wiper

- ['waipъ] n 1. бърсач, избърсвач; 2. авт. стъклочистачка; 3. ел. контактна четка; 4. тех. зъбец; ексцентрик.

wire

- [waiъ] n 1. жица; струна; тел; 2. рl конци за дърпане на кукли; to pull (the) ~ дърпам конците на кукли; прен. упражнявам скрито влияние/натиск; действувам задкулисно; използвам връзки; 3. телеграфна/телефонна жица/система; телеграф; телефон; to get o.'s ~s crossed прен. обърквам се; ставам жертва на недоразумение; there is s.o. on the ~ for you търсят те по телефона; by ~ с телеграма, телеграфически; 4. ам. сп. лента на финала; under the ~ 1) на финиша; 2) в последния момент; 5. attr телен, жичен. [waiъ] v 1. свързвам/съединявам с жица/тел; заякчавам с тел; нанизвам на тел; 2. хващам/ловя (птици и пр.) с мрежа; 3. прокарвам/правя електрическа инсталация (на кьща и пр.); to ~ for sound правя звукова инсталация; 4. заграждам, ограждам с тел; 5. телеграфирам, пращам телеграма; he was ~d for извикаxa го телеграфически; 6. to ~ in sl. залавям се енергично/здраво за работа.

wire cloth

- ['waiъ,kloҐ] n телена тъкан (за цедки и пр.).

wire gauze

- ['waiъgo:z] n тънка метална мрежа.

wire wool

- ['waiъ,wu:l] n стоманена вълна (за изтриване на сьдове).

wire-haired

- ['waiъ,hЁъd] а с остър косъм (обик. за куче).

wire-netting

- ['waiъ'neti¤] n телена мрежа (за огради и пр.).

wire-tapping

- ['waiъ,taepi¤] n подслушване на телефонни разговори и телеграфни съобщения.

wire-walker

- ['waiъ,wo:kъ] n акробат въжеиграч.

wiredraw

- ['waiъdro:] v 1. източвам, изтеглям (жици и пр.); 2. прен. протакам, разтеглям, проточвам; 3. правя прекалено тънки разграничения, цепя косъма.

wireless

- ['waiъlis] а безжичен, радио- (за телеграф, телефон и пр.); ~ set радиоапарат, радиоприемник. ['waiъlis] n 1. радио; on/over the ~ по радиото; 2. съобщение по радиото/по безжичния телеграф; 3. радиотелефония. ['waiъlis] v 1. съобщавам/изпращам съобщение по радиото; 2. изпращам радиограма.

wireman

- ['waiъmъn] n (pl -men) електротехник.

wirepuller

- ['waiъpulъ] n политически интригант; лице, което действа скрито/задкулисно.

wireway

- ['waiъwei] n ел. изолационна тръба за проводник.

wirework

- ['waiъwъ:k] n 1. телени изделия/мрежи и пр.; 2. ам. въжеиграчество.

wireworm

- ['waiъwъ:m] n зоол. ларва на бръмбар вредител по растенията.

wiriness

- ['waiъrinis] n 1. жилавост; 2. издръжливост, неуморимост.

wiring

- ['waiъri¤] n електрически жици/мрежа; електрическа инсталация.

wiry

- ['waiъri] а 1. от/като жица; 2. твърд, остър (за коса); 3. металически (за звук); 4. як, жилав, издръжлив (за човек).

wis

- [wis] v зная добре.

wisdom

- ['wizdъm] n 1. мъдрост, знание; проникновение, проницателност; 2. мъдрости, сентенции.

wisdom tooth

- ['wizdъm,tu:Ґ] n (pl -teeth [ti:Ґ]) мъдрец(зьб); to cut o.'s ~ teeth прен. помъдрявам, поумнявам.

wise

- [waiz] a 1. мъдър, умен, проницателен; (благо)разумен; ~ after the event след дъжд качулка; to assume a ~ look давам си вид, че много зная; with a ~ shake of the head с дълбокомислено поклащане на главата; 2. знаещ, осведомен; I am no ~r than you и аз знам толкова, колкото и ти; to be none/not any the ~r for it не научих/не разбрах нищо повече отпреди, не ми стана по-ясно; to do s.th. without anyone's being the ~r правя нещо тихомълком/без някой да усети/разбере; to be/get ~ to sl. разбирам, схващам, забелязвам; to put s.o. ~ осведомявам/осветлявам някого (to); изваждам някого от заблуждение. [waiz] n ост. начин; in no ~ по никакъв начин, никак; in/on this ~ така, по този начин; in solemn ~ тържествено.

wise guy

- ['waizgai] n разг. човек, който се мисли за всезнаещ, всезнайко.

wise man

- ['waizmaen] n (pl men) мъдрец; магьосник; маг, влъхва.

wise woman

- ['waizwumъn] n 1. магьосница; врачка; 2. акушерка, баба.

wiseacre

- ['waizeikъ] n дървен философ, всезнайко.

wisecrack

- ['waizkraek] n sl. остроумна забележка, духовитост. ['waizkraek] v sl. остроумнича, пускам духовитости.

wisent

- ['wi:zъnt] n зоол. европейски бизон (Bison bonasus).

wish

- [wish] v искам, желая (и с for); пожелавам; to ~ s.o. joy желая/пожелавам някому радост; I ~ you joy to it upoн. xa да ти e честито, халал да ти e; I ~ to God he would come! така ми се иска той да дойде! I ~ to God you would stop! млъкни, за бога! I ~ I were there (много) бих искал да съм там; I ~ I could see him! да можех да го видя! I ~ it may not prove so дано да не излезе така; it is to be ~ed that желателно e да; to ~ o.s. dead/at home иска ми се да съм умрял/да съм си у дома; to ~ s.o./s.th. on s.o. разг. натрапвам/пробутвам/теслимявам някому някого/нещо; to ~ s.th. away правя се, че не виждам/не забелязвам нещо; мъча се да се отърва от нещо, правейки се, че не го забелязвам. [wish] n желание, искане; пожелание (for); good/best ~es благопожелания; you shall have your ~ ще получиш това, което желаеш; my dearest ~ най-съкровеното ми желание/мечта; the ~ is father to the thought вярваме нещо, защото ни се иска да е така/ да е вярно.

wish-wash

- ['wish,wosh] n 1. блудкаво/безвкусно/разводнено питие, помия; 1. скучно/вяло/безинтересно четиво/ разговор и пр.

wishbone

- ['wishboun] n ядец (кост).

wishful

- ['wishful] а който има желание/желае (to с inf); ~ thinking самозалъгване; гладна кокошка просо сънува; ще ми/ти се.

wishy-washy

- ['wishi,woshi] а 1. слаб, безвкусен, разводнен (за чай и пр.); 2. прен. безвкусен, безинтересен, безцветен, вял; блудкаво сантиментален.

wisp

- [wisp] n 1. хватка, ръкойка; стиска; кичур, дилка (коса и пр.); 2. нещо дребно/крехко/мимолетно; a ~ of a girl дребничко момиче; a~ of smoke/steam тънка струйка дим/пара; a ~ of a smile едва доловима усмивка; 3. ято бекасини. [wisp] v 1. ам. насуквам на тънка дилка; 2. правя/образувам тънка струйка/лента/кичур.

wist

- [] вж. witЄ.

wistaria

- [wis'tЁъriъ] n бот. глициния.

wisteria

- [wis'tiъriъ] n бот. глициния.

wistful

- ['wistful] a 1. тъжен, замислен; 2. изпълнен с желание/копнеж.

wit

- [wit] v 1. ост. (pres t I/he wot, thou wottest; pl, pp wist) зная; God wot господ знае; I wot зная добре; 2. to ~ т.е.; а именно. [wit] n 1. ум, разум (и pl); съобразителност; to have/keep o.'s ~s about one умен/съобразителен/наблюдателен съм; to live by o.'s ~s препитавам се с умението/находчивостта/хитростта си; at o.'s ~'s/wits' end объркан, затруднен; незнаещ какво да прави/как да постъпи; out of o.'s ~s силно изплашен/разтревожен; обезумял; луд; to frighten/scare s.o. out of his ~s изкарвам акъла на някого; the five ~s ост. сетивата; умът; 2. остроумие, духовитост; 3. остроумен/духовит човек; 4. човек с голям интелект, мислител.

witch

- [witsh] n 1. магьосница, вълшебница; вещица; white ~ знахарка; 2. очарователна жена, чаровница; чародейка; 3. грозна стара жена; вещица. [witsh] v омагьосвам (за вещица); the ~ ing hour/time of night среднощ, полунощ, потайна доба.

witch-doctor

- ['witshdoktъ] n знахар; баяч; шаман.

witch-elm

- [] wych-elm.

witch-hazel

- [] wych-hazel.

witch-hunt

- ['witshhлnt] n 1. ист. търсене/гонитба на магьосници; 2. издирване/тероризиране на заподозрени прогресивни хора.

witch-meal

- ['witshmi:l] n бот. цветен прашец на плавуна.

witchcraft

- ['witshkra:ft] n магия; магьосничество, вълшебство.

witchery

- ['witshъri] n I. witchcraft; 2. очарование, обаяние.

witching

- ['witshi¤] а 1. магьоснически; 2. пленителен, чаровен.

witenagemot

- ['witъnъgъ'mout] n ист. англо-саксонски съвет на старейшините; витенагемот.

with

- [wi] prep 1. с, заедно с; to walk/talk ~ s.o. разхождам се/разговарям с някого; to eat/live ~ s.o. храня се/живея с/при някого; he came ~ his sister той дойде (заедно) със сестра си; 2. с, заедно с, на страната на; if they are for peace, we are ~ them ако те ca за мир, ние сме с тях/на тяхна страна; I am ~ you on that point тук/в това аз съм съгласен с теб; to vote ~ the Liberals гласувам за либералите; blue doesn't go well ~ brown синьо и кафяво не си подхождат; 3. с, против, срещу; to quarrel ~ карам се с; to fight/struggle ~ боря се с/против/срещу; at war ~ във война с; 4. с (имащ); с (нещо); с (помощта на нещо); a girl ~ blue eyes момиче със сини очи; a vase ~ handles ваза с дръжки; she came ~ good news тя дойде с хубава новина; ~ your permission с ваше разрешение; filled/stuffed ~ напълнен/натъпкан с; covered ~ snow покрит със сняг; to walk ~ a crutch ходя с патерица; to cut ~ a knife режа с нож; 5. с, към, по отношение на; пред; над; сред; to be patient ~ s.o. проявявам търпение към някого; to have no influence ~ s.o. нямам влияние над някого; to be popular ~ обичан/харесван/популярен съм сред; to be in ~ общувам/другарувам с; движа се между, в съюз съм с; 6. причина от, поради; trembling ~ fear/anger, etc. треперещ от страх/гняв и пр.; wet ~ dew/tears, etc. мокър от роса/сълзи и пр.; to be down ~ 'flu на легло/болен съм от грип; 7. начин с; to do s.th. ~ joy, etc. правя нещо с радост и пр.; to win ~ ease побеждавам лесно/с лекота; to fight ~ courage сражавам се храбро; 8. по едно и сьщо време, в една и сьща посока с; to rise ~ the sun ставам с изгрева на слънцето; the view changes ~ the seasons гледката се променя със смяната на годишните времена; ~ that при това, едновременно с това, като каза/направи това; 9. при, на, у; to leave s.o./s.th. ~ s.o. оставям някого/нещо на/при някого (да го пази, да се грижи за него и пр.); the next move is ~ you ти трябва/твой ред е да направиш следващата крачка; it's a habit ~ me навик ми е, така съм свикнал; I have no money ~ me нямам/не нося пари у/със себе си; 10. на работа/служба в/при; 11. при, въпреки; ~ all his wealth при/въпреки цялото си богатство; ~ all her faults, I still like her въпреки всичките є недостатъци, тя ми харесва; ~ it разг. 1) съвременен, прогресивен; 2) в крак с модата; ~ -it clothes последна мода облекло; (I am) not ~ you разг. не те разбирам, не разбирам, какво искаш да кажеш; are you ~ me? разбираш ли какво говоря? one ~ част от (едно и сьщо цяло); down ~...! долу...! away ~ you! махай се! to blazes ~ him! да върви по дяволите!

withal

- [wi'o:l] adv ост. освен/при/към това. [wi'o:l] prep ост. с (обик. в края на релативно изр.); the knife he used to defend himself ~ ножът, с който той се бранеше.

withdraw

- [wi'dro:] v (withdrew [wi'dru:]; withdrawn [wiҐ'dro:n]) 1. оттеглям се, отдръпвам (се); изтеглям (се), дръпвам (се); 2. вземам назад, оттеглям, отказвам се от (нещо казано, обещано и пр.); 3. вземам си, прибирам си, отписвам (дете от училище и пр.); 4. изтеглям от обръщение (пари); 5. отнемам (привилегия и пр.); отменям (заповед); 6. отказвам се от, изоставям; изтеглям (дело и пр.); 7. оттеглям се, уединявам се; затварям се в себе си.

withdrawal

- [wi'dro:ъl] n 1. оттегляне; изтегляне; отдръпване; 2. изтегляне от обръщение; 3. отнемане, изземване (на права и пр.); отменяне (на заповед); 4. отказване, изоставяне; отстъпление (from от); 5. оттегляне, уединяване, затваряне в себе си.

withdrawing-room

- [wi'dro:i¤rum] ост. drawing-room.

withdrawn

- [wi'dro:n] а уединен; необщителен, затворен в себе си.

withdrew

- [] вж. withdraw.

withe

- [wi] n тънка върбова и пр. пръчка за връзване на снопи и пр.

wither

- ['wiъ] v 1. загубвам си/правя да си загуби силата/свежестта/значението и пр.; вяхна, съхна; чезна; умирам, загивам; the hot summer ~ed (up) the grass горещото лято изсуши тревата; her hopes ~ed away надеждите є угаснаха; 2. отслабвам, намалявам; правя да отслабне/намалее (за чувство и пр.); 3. попарвам (за слана); 4. прен. смразявам, сразявам, унищожавам (с поглед и пр.).

withering

- ['wiъri¤] а 1.който изсушава/попарва; 2. сразяващ, смразяващ, унищожителен (за поглед, отговор и пр.).

withers

- ['wiъz] n pl най-високата чaст от гьрба на коня между плешките; my ~ are unwrung това не ме зясяга/не се отнася за мен.

withershins

- ['wiъshinz] widdershins.

withhold

- [wi'hould] v (withheld [wi'held]) 1. не давам, отказвам да дам (помощ, сьгласие и пр.); 2. въздържам, спирам, попречвам на (s.o. from doing s.th. някого да направи нещо).

within

- [wi'in] adv 1. вътре; вкъщи; from ~ отвътре; 2. вътрешно. [wi'in] prep 1. (вътре) в; ~ doors в къщи; 2. вътре в, за по-малко от (за време); you'll have it ~ an hour ще го имаш след един час най-много; 3. в рамките/предела/обсега на; не повече/не по-далече от; to be ~ call/reach наблизо съм; ~ a mile from на не повече от една миля разстояние от; to live/keep ~ o.'s income не харча повече, отколкото печеля; to keep ~ the law не излизам извън рамките на закона; a task well ~ his powers задача, далеч не надхвърляща възможностите/силите му; ~ limits до известна степен, с известни ограничения; to be ~ an ace/inch of death съвсем близо/на една крачка от смъртта съм; it is ~ a little of being a masterpiece съвсем малко не достига, за да бъде шедьовър.

without

- [wi'aut] adv 1. навън, отвън, вън; from ~ отвън; от външната страна; 2. външно; по външност. [wi'aut] prep 1. без; без да (с ger); she passed ~ seeing me тя мина, без да ме види; he left ~ even (saying) a thank-you той си отиде, без даже (да каже) едно "благодаря"; 2. извън; вън от; ~ the gate извън вратата. [wi'aut] cj ост. без да; he never goes out ~ he loses s.th. той не може да излезе, без да загуби нещо.

withstand

- [wi'staend] v (-stood [-'stud]) 1. издържам, противостоя на (трудности и пр.); 2. противопоставям се/съпротивлявам се/противя се на (натиск, изкушение и пр.).

withy

- [] withe.

witless

- ['witlis] а глупав; малоумен; обезумял, луд.

witling

- ['witli¤] n глупак, тъпак.

witness

- ['witnis] n 1. свидетелски показания; to bear ~ to/of свидетелствувам за/в полза на; to give ~ on bechalf of свидетел съм на обвиняем; 2. свидетелство, доказателство; показания; in ~ of като доказателство за; 3. свидетел, очевидец. ['witnis] v 1. присъствувам/свидетел съм на, виждам с очите си; 2. давам показания, свидетелствувам (to за, относно); показвам, доказвам; потвърждавам верността на (документ, подпис); подписвам се като свидетел; 3. ост. потвърждавам, свидетелствувам (that че); ~ heaven! бог ми е свидетел!

witness-box

- ['witnisboks] n юр. свидетелска банка/ложа.

witticism

- ['witisizm] n остроумие, духовитост, остроумна/духовита забележка.

wittiness

- ['witinis] n остроумие, духовитост.

wittingly

- ['witi¤li] adv съзнателно, нарочно, преднамерено.

wittol

- ['witъl] n 1. ост. рогоносец, който знае положението си и се помирява; 2. глупак; смахнат човек.

witty

- ['witi] а остроумен, духовит.

wive

- ['waiv] v женя (се), оженвам (се) (за).

wivern

- [] wyvern.

wives

- [] вж. wife.

wiz

- [wiz] sl. wizard.

wizard

- ['wizъd] n 1. магьосник; 2. фокусник; 3. изобретателен/изкусен/способен човек; 4. ост. мъдрец. ['wizъd] a sl. отличен, превъзходен, чудесен.

wizen

- ['wizъn] а съсухрен, изсъхнал; сбръчкан.

wizened

- ['wizъnd] а съсухрен, изсъхнал; сбръчкан.

wo

- [] whoa.

woad

- [woud] n 1. бот. сърпица (Isatis tinctoria); 2. синя боя от сърпица.

wobble

- ['wobl] v 1. клатя се, поклащам се, клатушкам се; 2. потрепервам (за глас); 3. колебая се; непостоянен съм. ['wobl] n 1. поклащане, клатушкане; 2. потреперване (на глас); 3. колебание, непостоянство.

wobbler

- ['woblъ] n колеблив/непостоянен човек.

woe

- [wou] n поет., шег. беда, злочестина, неволя; скръб; ~ is me! злочестият аз! ~ to the vanquished! горко на победените! to tell o.'s tale of ~ разказвам неволите си; ~ be (un)to проклятие на, да бъде проклет.

woebegone

- ['woubigon] а тъжен, мрачен; нещастен, злочест.

woeful

- ['wouful] а нещастен, клет, злочест; тъжен, печален; скръбен; жалък, за окайване.

wog

- [wog] n sl. презр. 1. арабин; 2. чужденец (обик. цветнокож).

woke

- [] вж. wake.

woken

- [] вж. wake.

wold

- ['would] n 1. открита необработвана площ; 2. открита хълмиста местност, голи бърда.

wolf

- [wulf] n (pl wolves [wulvz] ) 1. вълк; a ~ in sheep's clothing вълк в овча кожа; to cry ~ вдигам лъжлива тревога; to keep the ~ from the door спасявам се от глад(на смърт); бoря се с мизерията; to have/hold a ~ by the ears намирам се в голяма опасност; изправен съм пред голям риск; to throw to the wolves жертвувам без всякакво съжаление; 2. алчен/ненаситен човек; 3. sl. женкар; 4. муз. дисхармония, получена при нетемпериран инструмент; изскърцване, изскрибуцване; 5. текст. маган. [wulf] v лапам/гълтам/поглъщам лакомо; нагъвам (храна).

wolf's-bane

- ['wulfsbein] n бот. самакитка (Aconitum lycoctonum).

wolf's-claw

- ['wulfsklo:] club-moss.

wolf's-foot

- ['wulfsfut] club-moss.

wolf's-milk

- ['wulfsmilk] n бот. вид млечка (Euphorbia).

wolf-dog

- ['wulfdog] n куче вълча порода.

wolf-hound

- ['wulfhaund] n голяма ловджийска хрътка.

wolf-pack

- ['wulfpaek] n група атакуващи подводници/самолети.

wolf-spider

- ['wulfspaidъ] n зоол. паяк тарантул (Lycosidae).

wolf-whistle

- ['wulfwisl] n подcвирване, изразяващо възхищение от външността на намираща се наблизо жена.

wolfish

- ['wulfish] а вълчи (за апетит).

wolfram

- ['wulfrъm] n хим. 1. волфрам; 2. тунгстен.

wolfskin

- ['wulfskin] n, а (постелка, наметало и пр.) от вълча кожа.

wolverine

- ['wulvъri:n] n 1. зоол. лакомец (Gulo gulo); 2. aм. (жител/обитател на) щата Мичиган.

wolves

- [] вж. wolf.

woman

- ['wumъn] n (pl women ['wimin]) 1. жена; born of ~ смъртен; ~'s/women's rights равноправие на жените; Women's Liberation) движение за освобождаване на жената от подчиненото и положение; to play the ~ проявявам малодушие/страх, плача/държа се като жена; ~ of the streets проститутка; уличница; 2. женственост; there is little of the ~ in her липсва є женственост; there is s.th. of the ~ in his character има нещо женско в неговия характер; 3. attr 1) женски, на жената/жените; ~ suffrage избирателни права на жените; 2) в сьчет.: ~ doctor лекарка; ~ councillor/driver, etc. жена съветник/шофьор и пр.; ~ friend приятелка; 4. като втора част на сьчет.: country ~ селянка; needle ~ шивачка; 5. ост. придворна дама; 6. "баба" (за мьж); 7. диал. wife; 8. чистачка.

woman-hater

- ['wumъnheitъ] n женомразец.

womanhood

- ['wumъnhud] n 1. състояние/зрялост на жена; to grow to/reach ~ израствам/превръщам се в/ставам жена; 2. сьбир. жените, женският пол; 3. отличителните качества/характер на жената/жените.

womanish

- ['wumъnish] а 1. като жена (в чувства, дьржание и пр. - за мьж); слаб, мекушав; 2. характерен/подхождащ по-скоро за жена, отколкото за мъж; женски; женствен.

womanize

- ['wumъnaiz] v 1. правя женствен/изнежен/мекушав; 2. живея с много жени, женкар съм.

womankind

- ['wumъnkaind] n жените; o.'s ~ всички жени от семейството/рода.

womanlike

- ['wumъnlaik] а подхождащ/подобаващ на жена.

womanly

- ['wumъnli] a 1. womanlike; 2. нежен, съчувствен.

womb

- [wu:m] n 1. анат. матка; 2. утроба (и прен.); in earth's ~ в недрата на земята; in the ~ of time в неизвестното бъдеще.

wombat

- ['wombaet] n австралийско двуутробно животно (Phascolomis).

women

- [] вж. woman.

womenfolk

- ['wimin,fouk] pl womankind.

womenkind

- ['wiminkaind] n жените; o.'s ~ всички жени от семейството/рода.

won

- [] вж. win.

won't

- [wount] ськр. от will not.

wonder

- ['wлndъ] n 1. чудо; to do/work ~s върша чудеса; постигам изумителни резултати; it is a ~ (that) учудващо/цяло чудо е (че); what/no/little/small ~ (that) разбира се, естествено, нищо чудно (че); for a ~ като никога; you are punctual for a ~ и ти веднъж да си точен; the ~ is (това) което е учудващо, е...; ~s will never cease ирон. виж ти какви чудеса ставали; 2. нещо предизвикващо учудване/възхищение; travelling in space is one of the ~s of our times пътуването в космоса е едно от чудесата на нашето време; 3. чудене, учудване. ['wлndъ] v 1. чудя се, учудвам се (at на); чудно ми е (that че); can you ~ at it? чудно ли е? не се ли очакваше? I shouldn't ~ if... разг. не бих се изненадал, ако...; 2. чудя се, питам се, интересувам се; I ~ why питам се/чудно защо; I ~! не вярвам, много се съмнявам; I ~ whether you could tell me дали бихте могли да ми кажете (изразява неувереност при запитване).

wonder-stricken

- ['wлndъ,strikn] а смаян, слисан, удивен, изумен.

wonder-struck

- ['wлndъ,strлk] а смаян, слисан, удивен, изумен.

wonder-worker

- ['wлndъ,wъ:kъ] n чудотворец.

wonderful

- ['wлndъful] а 1. чудесен, забележителен, удивителен, възхититилен; учудващ, изненадващ; 2. разг. много/необикновейо добър; великолепен.

wonderland

- ['wлndъlaend] n 1. страна на чудесата, приказна страна; 2. прекрасна страна/място.

wonderment

- ['wлndъmъnt] n 1. учудване, удивление; изненада; 2. интерес, любопитство.

wondrous

- ['wлndrъs] nоет. wonderful. ['wлndrъs] adv поет., peт. чудно, удивително; ~ beautiful дивно хубав.

wonky

- ['wo¤ki] a sl. 1. нестабилен, неустойчив; несигурен; 2. нездрав, раэклатен (и прен.); she still feels a bit ~ after her illness тя все още се чувствува нещо недобре след боледуването си; 3. неуверен, колеблив; ненадежден; 4. погрешен.

wont

- [wount] n навик, обичай; according to o.'s ~ по навик; it is my ~ to свикнал съм/имам обичай да; I went to bed earlier than was my ~ легнах си по-рано от обикновено; use and ~ обичайна практика; навик, привичка. [wount] predic а свикнал, навикнал; as he was ~ to say както беше свикнал/имаше навик да казва, както той често казваше. [wount] v (wont и wonted) ост. 1. привиквам, приучвам; 2. свикнал съм/имам навик да.

wonted

- ['wountid] а обичаен, привичен; обикновен.

woo

- [wu:] v книж. 1. ухажвам (жена); 2. стремя се да спечеля; домогвам се до (слава, успех и пр.); придумвам, увещавам, уговарям; to ~ o.'s pillow мъча се да заспя.

wood

- [wud] n 1. гора; out of the ~ прен. излязъл от трудно положение, вън от опасност; cannot see the ~ for the trees не виждам цялото/същественото от многото подробности; 2. дърво, дървен материал; дървесина; дърва; to knock on/to touch ~ чукам на дърво, "да не чуе дяволът"; in the ~ в/от бъчва (за вино); 3. wood-wind; 4. сп. дървена пръчка за голф; дървена топка за кегли; 5. attr от/за/на дърво; който работи с дърво.

wood anemone

- ['wudъ,nemъni] n бот. дива анемония, горска съсенка (Anemone quinquefolia).

wood sorrel

- ['wud,sorъl] n бот. киселец (Oxalis acetosella).

wood spirit

- ['wud,spirit] wood alcohol.

wood-alcohol

- ['wud,aelkъhol] n дървесен спирт.

wood-block

- ['wudblok] n 1. дървено блокче; 2. печ. дървено клише.

wood-engraver

- ['wudin,greivъ] n 1. гравьор на дърво; 2. зоол. бръмбар, който се завира под кората на дърветата и ги прояжда.

wood-fibre

- ['wudfaibъ] n дървесина (особ. като материал за получаване на хартия).

wood-free

- ['wudfri:] а холцфрай (за хартия).

wood-gas

- ['wudgaes] n дървесен газ.

wood-grouse

- ['wudgraus] n див петел, глухар (Tetrao urogallus).

wood-notes

- ['wudnouts] n pl птичи хор; 2. спонтанна/безизкуствена поезия.

wood-nymph

- ['wudnimf] n 1. горска нимфа, дриада, самодива; 2. вид пеперуда.

wood-pigeon

- ['wud,pidjin] n див гълъб, гривяк (Columba palumbus).

wood-wool

- ['wudwul] n дървесна/елова вата.

woodbine

- ['wudbain] n бот. орлови нокти (Lonicera).

woodcarving

- ['wudka:vi¤] n дърворезбарство; дърворезба.

woodcock

- ['wudkok] n зоол. вид бекасина (Scolpax); 2. ост. глупак.

woodcraft

- ['wudkra:ft] n 1. познаване на гората и горските условия; умение за ориентиране в гора (при лов и пр.); 2. дърводелска опитност/умение.

woodcut

- ['wudkлt] n 1. гравюра върху дърво; 2. илюстрация от гравюра (в книга и пр.).

woodcutter

- ['wudkлtъ] n 1. дървар, секач; 2. художник, който прави гравюри върху дърво.

wooded

- ['wudid] а горист, залесен.

wooden

- ['wudn] a 1. дървен, от дърво; дъсчен; 2. прен. вдървен, замръзнал, неизразителен (за усмивка и пр.); 3. прен. дървен, тромав, скован (за дьржане); 4. трудноприспособим, неотстъпчив (за характер).

wooden head

- ['wudnhed] n глупак, тъпак.

wooden-headed

- ['wudnhedid] а глупав, тъп.

woodenware

- ['wudnwЁъ] n ам. дървени изделия (домашни потреби).

woodland

- ['wudlaend] n 1. гориста местност; гори; 2. attr горски.

woodlouse

- ['wudlaus] n (pl -lice [-lais]) зоол. мокрица.

woodman

- ['wudmъn] n (pl -men) 1. дървар, секач; 2. горски работник.

woodpecker

- ['wudpekъ] n зоол. кълвач.

woodpie

- ['wudpai] n зоол. голям пъстър кълвач.

woodruff

- ['wudrъf] n бот. лазаркиня (Asperula odorata).

woodshed

- ['wudshed] n барака за дърва.

woodsman

- ['wudzmъn] n (pl -men) 1. човек, който живее/ работи в/обича да броди из гората; 2. опитен в дърводелството човек.

woodsy

- ['wudzi] а ам. горски, характерен за гората; горист.

woodwind

- ['wudwind] n муз. дървените духови инструменти в оркестър.

woodwork

- ['wudwъ:k] n 1. дървени изделия; 2. дървени части, дървения (на ограда); 3. дърводелство.

woody

- ['wudi] а 1. дървен, от дърво/дървесина; като дърво; 2. обрасъл с гори, горист; 3. дървесен.

wooer

- ['wu:ъ] n книж. ухажьор; жених.

woof

- [wu:f] n вътък; тъкан (и прен.).

wool

- [wul] n 1. вълна; руно; 2. вълнена прежда/ плат/трико/дрехи; вълнено; 3. шег. руно, гъста къдрава коса; to lose o.'s ~ разг. ядосвам се, разгневявам се; 4. attr вълнен; 5. нещо, прилично на вълна; to pull the ~ over s.o.'s eyes измамвам/ изигравам някого; much cry and little ~ много приказки/усилия за нищо; to go for ~ and come home shorn връщам се с подвита опашка; all ~ and a yard wide ам. разг. самата истина, чиста работа.

wool-fat

- ['wulfaet] n ланолин.

wool-fell

- ['wulfel] n овча и пр. кожа с вълната.

wool-gathering

- ['wulgaeъri¤] I. а разсеян, заплеснат; витаещ в облаците; II. п разсеяност, заплеснатост, занесеност; замечтаност.

wool-grower

- ['wulgrouъ] n овцевъд, производител на вълна.

wool-oil

- ['wuloil] n естествена мазнина на овчата вълна.

wool-pack

- ['wulpaek] n 1. бала вълна; 2. метеор. пухкав кълбест облак. woolsack ['wulsaek] n 1. напълнена с вълна възглавница, на която седи председателят на Камарата на лордовете; to take seat on the ~ откривам заседание на Камарата на лордовете; 2. пост на лорд-канцлер; to reach the ~ ставaм лорд-канцлер.

wool-skin

- ['wulskin] wool-fell.

wool-sorter's disease

- ['wulso:tъ'z di'zi:z] n белодробен антракс.

wool-stapler

- ['wulsteiplъ] n търговец, който изкупува вълна от производителя, сортира я и я продава на индустриалците.

wool-work

- ['wulwъk] n бродиране/бродерия с вълна.

woollen

- ['wulъn] а направен от вълна, вълнен. ['wulъn] обик. рl вълнена дреха, вълнено бельо; вълнени платове; (изделия от) вълнена материя (одеяла и пр.).

woolly

- ['wuli] а 1. като вълна, вълнен; вълнест; покрит с вълна, власат; 2. прен. неясен, смътен; замазан (за рисунка, очертания); объркан, неясен (за ум, идея, аргумент); телев. неконтрастен (за образ, картина). ['wuli] n 1. вълнена дреха, особ. пуловер, жилетка; 2. ам. обик. рl бельо от вълнено трико.

woolly-bear

- ['wulibЁъ] n голяма власата гъсеница.

woolly-headed

- ['wulihedid] а 1. с гъста вълнеста коса; 2. прен. объркан, смутен.

woozy

- ['wu:zi] а ам. рaзг. замаян; неустойчив; леко пийнал.

wop

- [wop] n aм. sl. имигрант от Южна Европа, особ. италианец.

word

- [wъ:d] n 1. дума, слово; ~ for ~ 1) дума по дума; 2) attr буквален, дума по дума (зa превод и пр.); to a ~ дословно, точно, буквално; in a ~ с една дума, накратко казано, in a few ~s с няколко думи, накратко; in other ~s с други думи (казано), т.е.; in the ~s of... според/по думите на ..., както казва ...; to put o.'s thoughts in ~s изразявам с думи/давам устен писмен израз на миcлите си; a man of few ~s мълчалив/неразговорлив човек; not to have a ~ to throw at a dog мълча като пън, не си отварям устата, ужасно съм мълчалив; to make few ~s of s.th. не говоря много-много/мълча си за нещо; to get/put in a ~ казвам и аз нещо; to say/to put in a good ~ for s.o. казвам една добра дума за/препоръчвам някого; to put ~s into s.o.'s mouth 1) казвам/подсказвам някому какво да каже; 2) приписвам някому думи, твърдя, че е казал нещо; with/at these ~s при/с/като каза тези думи; too silly, etc. for ~s неизказано/безкрайно глупав и пр.; beyond ~s неизказан, неизразим, неописуем; a play upon ~s игра на думи, игрословица, каламбур; the last ~ последната/решаващата дума/мнение; hard ~s тежки/сурови думи; hard ~s break no bones дума дупка не прави; big ~ s големи приказки, хвалби, самохвалство; unable to put two ~s together неспособен да каже две (свързани) думи; 2. често рl разговор, спор; to have a ~ with поговорвам/поприказвам с; to have ~s with споря/карам се/скарвам се с; to come to high ~s стигам до обиди; ~s ran high спорът/кавгата се разгорещи; 3. дума, обещание; to give/pledge o.'s ~ давам дума, обещавам, вричам се; to keep/break o.'s ~ удържам/не удържам (на) обещанието си; a man of his ~ човек, който държи на думата си; to be as good as o.'s ~ винаги изпълнявам обещанието си; to be better than o.'s. ~ правя повече, отколкото съм обещал; ~ of honour честна дума; upon my ~! честна дума! ей богу! I give you/(you may) take my ~ for it вярвай ми; to take s.o. at his ~ повярвам на/хващам се за думите/обещанието на някого; 4. заповед, нареждане; ~ of command воен. команда; to give/say the ~ давам нареждане, заповядвам; 5. вест, известие; съобщение; to send ~ to s.o. съобщавам някому, уведомявам някого; ~ came that/of дойде вест, че/за; the ~ is/~ has it that съобщава се/говори се, че; to send/leave ~ that/of изпращам съобщение/оставям бележка, че/ за; I have had no ~ from him не ми е писал/не ми се е обаждал; 6. парола; девиз; лозунг, мото; 7. the W. (of God), God's ~ рел. Светото писание, християнското учение. [wъ:d] v изразявам устно/писмено; правя подбор на думите си; a politely ~ed suggestion учтиво формулирано предложение.

word blind

- ['wъ:dblaind] а загубил способността си да разбира написани думи (вследствие мозьчно заболяване).

word-book

- ['wъ:dbu:k] n 1. речник; 2. муз. либрето.

word-deaf

- ['wъ:d,def] а загубил способността си да разбира чутите думи (вследствие мозьчно зaболяванe).

word-formation

- ['wъ:dfo:,meishn] n словообразуване.

word-painting

- ['wъ:d,peinti¤] n живо/образно описание.

word-perfect

- ['wъ:d,pъ:fikt] a 1. запаметил точно/знаещ наизуст (урок, роля, реч и пр.); 2. точно запаметен.

word-picture

- ['wъ:d,pikshъ] n живо/образно описание.

word-play

- ['wъ:dplei] n игра на думи, каламбур.

word-splitting

- ['wъ:dspliti¤] n педантичност при подбор на думи и пр.

word-square

- ['wъ:dskwЁъ] n магически квадрат (вид крьстословица).

word-stock

- ['wъ:dstok] n речников състав; речникът/запасът от думи, с който човек си служи; basic ~ основен речников фонд.

wordily

- ['wъ:dili] adv многословно, надълго и широко.

wordiness

- ['wъ:dinis] n многословие.

wording

- ['wъ:di¤] n начин на изразяване; подбор на думи; формулировка.

wordless

- ['wъ:dlis] а неизразен/неизразим с думи; безмълвен.

wordmonger

- ['wъ:dmл¤gъ] n писател, който употребява безразборно думи.

wordorder

- ['wъ:d,i:dъ] n словоред.

wordy

- ['wъ:di] а многословен; разточен (за стил).

wore

- [] вж. wear.

work

- [wъ:k] n 1. работа; труд; to be at ~ на работа съм; работя; в действие съм; forces at ~ действуващи/движещи сили; there is some secret influence at ~ тук действува/има някакво скрито влияние; to be kept hard at ~ имам много работа; he is hard at ~ writing той усилено пишe; to get/set to ~ заемам се/залавям се за/започвам работа; to set s.o. to ~ карам някого да работи, намирам му работа; I don't know how to set/go about my ~ не зная как да започна/подхвана работата си; out of ~ безработен; in regular ~ на редовна/постоянна работа; in and out ~ непостоянна работа; thirsty/dry ~ уморителна работа (която me кара да ожaдняваш); warm ~ напрeгната/опасна работа; ожесточено сражение; a ~ of time дълга/продължителна работа; to make hard ~ of s.th. правя нещо да изглежда птрудно, отколкото е; to make good ~ of s.th. добре се справям с нещо; to make short ~ of s.th. свършвам бързо/виждам бързо сметка на нещо; day's ~ (едно) дневна/всекидневна работа; it's all in the day's ~ това е нещо обикновено/всекидневно; you did a good day's ~ when you bought that house добра работа свърши/добре направи, като купи тази къща; 2. работа, ръкоделие, бродерия, плетиво; 3. работа, труд, съчинение, произведение, творба; творчество; the ~s of събраните съчинения/произведения/трудове на; a ~ of art произведение на изкуството; a ~ of genius гениално произведение; 4. дело, деяние; good ~s добри дела/постъпки; dirty ~s подлости, низости, мръсни дела; 5. физ. работа; 6. въздействие, ефект; the drug has done its ~ лекарството подействува; 7. pl строежи; public ~s обществени строежи; 8. pl укрепления; 9. pl механизъм (на часовник и пр.); to give s.o. the ~s прен. давам/казвам на някого всичко; убивам някого; 10. рl обик. с гл. в sing фабрика, завод; 11. шег. вътрешни органи, стомах; 12. ост. мина; 13. изработен по някакъв начин предмет/(част от) украса на предмет (от дьрво, метал, камьк и пр.); bright ~ полирани метални части; 14. ост. изработка. [wъ:k] v (pt, рр и wrought [ro:t]) 1. работя, занимавам се (at, on с, над, върху); to ~ against time работя ускорено, мъча се да свърша навреме; 2. изработвам; ушивам, бродирам (in c - за материала); 3. работя/функционирам правилно; действувам; движа се, вървя (за механизьм и пр.); 4. въздействувам; постигам/давам резултат, успявам (за средство, план и пр.); it won't ~! това няма да го бъде/да стане! 5. кипя, ферментирам; 6. движа се, проправям си път (обик. с наречие); 7. движа (се), свивам (се), гърча (се); his features were ~ing convulsively лицето му се свиваше конвулсивно; he ~ed his jaws той движеше челюстите си; 8. карам да работи; to ~ o.s. to death съсипвам се/изтрепвам се от работа; to ~ o.'s men too hard карам хората си да работят прeкалено много, преуморявам ги; 9. ръководя, управлявам, контролирам; стопанисвам (машина, кьща и пр.); 10. експлоатирам (мина и пр.); обработвам (земя и пр.); върша определена работа (агитация и пр.) в даден район; 11. смятам, пресмятам; решавам (задача); 12. меся, омесвам; кова, изковавам; мачкам; 13. преработвам; оформям (into в); 14. вмъквам, вмествам (пасаж и пр.) (into в); 15. донасям, докарвам, причинявам, създавам; to ~ s.o.'s ruin погубвам/съсипвам някого; 16. правя, върша, извършвам (чудеса и пр.); I'll ~ it (if I can) sl. всякак ще го направя/постигна (стига да мога); 17. получавам срещу/откупвам с работа; to ~ o.'s passage on a ship отработвам си билета/пътуването с кораб; to ~ o.'s way through college работя, за да се издържам в университета; 18. придвижвам се, докарвам се (до някакво положение, сьстояние); the rain had ~ed through the roof дъждът постепенно беше проникнал през покрива; the nut ~ed itself loose гайката се разхлаби от само себе си; to ~ o.s. into a rage постепенно се докарвам до състояние на ярост, "навивам се"; work away работя без прекъсване; продължавам да работя; work down 1) смъквам се/свличам се постепенно (за чорапи и пр.); to ~ o.'s way down слизам/смъквам се внимателно/предпазливо; 2) намалявам, оформям (чрез дялане и пр.); work in 1) вмъквам, вмествам (се); 2) съгласувам (се); комбинирам (се); съвпадам; 3) прониквам (за прах и пр.); 4) to ~ o.s. in as готвя се, подготвям се за; work off 1) отървавам се от (стари, излишни стоки и пр.); изразходвам (излишна енергия и пр.); to ~ off o.'s fat смъквам излишните си тлъстини; 2) пробутвам (s.th. on s.o. някому нещо); 3) изкарвам си (яда и пр.) (on на); 4) откачам се, измъквам се; 5) отработвам (дьлг и пр.); 6) постепенно намалявам/изчезвам (за болка и пр.); 7) to ~ o.'s head off работя бясно/без почивка; work on 1) work away; 2) основавам се на (данни и пр.); 3) влияя на, въздействувам на/върху; раздвижвам, развълнувам; work out 1) изчислявам, пресмятам; 2) излизам; възлизам (за сума); имам решение (за задача); 3) изчерпвам (мина, тема, чувство и пр.); изтощавам (някого) с работа; 4) постигам с усилие; уреждам (се); 5) to ~ out o.'s time свършвам чиракуването си; отработвам наказанието си; 6) разработвам (идея, план и пр.); 7) излизам/измъквам (се) постепенно; your blouse has ~ed out блузата ти се е измъкнала/е изскочила (от полaта); 8) излизам, свършвам, приключвам; how will things ~ out? как ще се развият/свършат нещата? 9) упражнявам се, тренирам (за сьстезание); 10) разбирам, проумявам (нещо); work over 1) подлагам на основно препитване/ изучване и пр.; 2) преработвам (пиеса и пр.); 3) разг. малтретирам; набивам жестоко; work round 1) изменям посоката си, обръщам се (за вятьр); 2) променям отношението/мнението/ становището си; 3) заобикалям (хьлм и пр.); work through пробивам/проправям си път (и прен.); work up 1) изграждам/създавам (си)/изработвам (си) (постепенно/с усилие) (име); придобивам (практика); 2) подготвям; развивам, разгръщам; изработвам; 3) причинявам, предизвиквам; възбуждам, събуждам (интерес, ентусиазьм и пр.); вълнувам, раздвижвам; подстрекавам, подбуждам, насъсквам (against срещу); 4) изучавам основно; 5) напредвам бързо, вървя нагоре, изкачвам се (to към); покачвам (се), повишавам (се) (за скорост и пр.); 6) разработвам, придавам завършен вид на (статия, драматична ситуация и пр.); обработвам (суров материал); 7) размесвам, смесвам (сьставни части); work upon work on.

work stoppage

- ['wъ:k,stopidj] n ам. спонтанно протестно прекратяване на работа.

work-bag

- ['wъ:kbaeg] n 1. торба/чанта за инструменти и пр.; 2. work-basket.

work-basket

- ['wъ:k,ba:skit] n кошничка/кутия/ торбичка за ръкоделие и пр.

work-box

- ['wъ:k,boks] n кошничка/кутия/ торбичка за ръкоделие и пр.

work-out

- ['wъ:kaut] n сп. тренировка.

work-people

- ['wъ:kpi:pl] n pl работници, трудещи се.

work-room

- ['wъ:krum] n стая/помещение за работа.

work-table

- ['wъ:kteibl] n масичка за шев.

work-up

- ['wъ:,kлp] n печ. петно от мастило в текст.

work-worn

- ['wъ:kwo:n] а уморен от работа, отруден.

workable

- ['wъ:kъbl] a 1. годен за обработване; 2. използваем; 3. приложим, изпълним.

workaday

- ['wъ:kъdei] а делничен, всекидневен, обикновен; прозаичен.

workday

- ['wъ:kdei] n работен/присъствен ден, делник.

worker

- ['wъ:kъ] n 1. работник, трудещ се; 2. мравка/пчела работничка.

workhouse

- ['wъ:khaus] n 1. приют за бедни; 2. ам. изправителен дом.

working

- ['wъ:ki¤] а 1. работещ; работен; работнически; отнасящ се до работа; ~ capacity трудоспособност; ~ capital пол. ик. оборотен капитал; ~ clothes работно облекло; ~ drawing/plan архитектурен/строителен план, скица; ~ expenses общи разходи; ~ efficiency производителност на труда; ~ hours работно време; ~ load полезен товар; ~ method метод на работа; ~ party проучвателна комисия от експерти; ~ speed нормална скорост; ~ week работна седмица; ~ breakfast/lunch/dinner делова закуска/обед/вечеря; in ~ order в изправност; 2. с който може да се работи; временен, практичен; ~ hypothesis работна хипотеза; ~ knowledge достатъчни знания за дадена работа; ~ majority пол. достатъчно/необходимо мнозинство. ['wъ:ki¤] n 1. работа; (начин на) действие; функциониране; 2. движение (на влакове); 3. управление (на машина, кораб и пр.); 4. експлоатация на (част от) мина/кариера; 5. мин. забой; 6. обработване (на дьрво, метал и пр.); 7. движение; the ~s of a face потреперване на мускулите на лицето; 8. ферментация.

working class

- ['wъ:ki¤,kla:s] n работническа класа, пролетариат.

working day

- ['wъ:ki¤dei] workday.

working man

- ['wъ:ki¤maen] n (pl -men) работник, трудещ се.

working-out

- ['wъ:ki¤aut] n 1. изработване; детайлна разработка; 2. изчисление, решение (на задача); 3. изпълнение.

workless

- ['wъ:klis] а без работа, незает с нищо; 2. безработен.

workman

- ['wъ:kmъn] n (pl -men) 1. (добър, лош и пр.) работник; 2. майстор; 3. занаятчия.

workmanlike

- ['wъ:kmъnlaik] а характерен за/подобаващ на добър работник/майстор; добре изпипан; изкусен.

workmanship

- ['wъ:kmъnship] n 1. умение, майсторство, майсторлък; 2. (изкусна/майсторска) изработка; 3. работа, произведение, творба; articles of poor ~ лошо/неумело направени неща.

workpiece

- ['wъ:kpi:s] n продукт в процес на (машинна) изработка.

workshop

- ['wъ:kshop] n 1. работилница; цех; 2. workroom; 3. секция; семинар, симпозиум.

workshy

- ['wъ:kshai] а който бяга от работа; мързелив, ленив.

workweek

- ['wъ:kwi:k] n работна седмица; a five-day ~ петдневна работна седмица.

workwoman

- ['wъ:kwumъn] n (pl -women ['wimin]) работничка.

world

- [wъ:ld] n 1. земното кълбо, земята, планетата; вселената; планета, звезда; свят, мир; this ~ този свят; the other/next ~, the ~ to come другият/оня свят; the ~ around околният свят; the Old W. Европа, Азия и Африка; the New W. Америка; Западното полукълбо; the lower ~ подземният свят, адът; in the ~ на/в света; all over the ~, the ~ over из/по целия свят; not for (all) the ~ за нищо на света, по никакъв начин; to come into the ~ раждам се, появявам се на бял свят; to bring into the ~ раждам, създавам; for all the ~ like съвсем/досущ като; 2. общество, свят; кръг от хора; среди; the great ~ висшето общество; a man/woman of the ~ светски човек/жена, човек с житейски опит; all the ~ and his wife 1) всички видни хора; 2) шег. всички без изключение; сума народ; how goes the ~ with you? how is the ~ treating/using you? как си? как я караш? какво ново към теб? let the ~ wag (as it will) нека хората си приказват, каквото си щат; to come up/get on/rise in the ~ успявам бързо в живота, издигам се; the mineral/ plant/animal ~ минералният/растителният/животинският свят; the business ~ търговският свят; the literary ~, the ~ of letters литературните среди; a citizen of the ~ космополит; 3. за усилване: what in the ~? какво за бога/дявол го взел? a ~ too big/small, etc. прекалено голям/малък и пр.; 4. attr световен, светски, всесветски, миров; ~ problems световните проблеми; ~ peace световен мир; to the ~ sl. съвсем, крайно; to be tired/drunk to the ~ уморен до смърт/кьоркютук пиян съм; s.th. out of this ~ нещо величествено, грандиозно, неземно; a ~ of огромно количество, брой; извънредно много; to think the ~ of s.o. имам високо мнение за/ценя/обичам извънредно много някого, намирам, че е чудесен; ~ without end вечно, завинаги; to make the best of both ~s извличам полза отвсякъде/от всичко; the ~, the flesh and the devil всички земни изкушения/съблазни.

world power

- ['wъ:ld,pauъ] n пол. велика сила.

world series

- ['wъ:ld,siъri:z] n ежегоден бейзболен шампионат.

world's fair

- ['wъ:ldz,fЁъ] n международен панаир, световно изложение.

world-beater

- ['wъ:ld,bi:tъ] n 1. най-добрият в света; 2. шампион.

world-class

- ['wъ:ldkla:s] а от най-висок калибър, от световна класа.

world-famous

- ['wъ:ldfeimъs] а световно известен.

world-old

- ['wъ:ldould] а стар като света.

world-weary

- ['wъ:ld,wiъri] а уморен от живота; отегчен.

world-wide

- ['wъ:ldwaid] а разпространен по целия свят; световно известен; световен.

worldling

- ['wъ:ldli¤] n материалист, земен човек.

worldly

- ['wъ:ldli] a 1. материален; земен; ~ goods земни блага, собственост; 2. от този свят, светски; 3. материалистичен; ~ wisdom практичност; обиграност; житейски опит; ~ wise практичен; обигран; с голям житейски опит.

worldview

- ['wъ:ld,vju:] n мироглед, философия.

worm

- [wъ:m] n 1. червей, глист (и прен.); poor ~ like him такова жалко същество като него; (even) a ~ will turn търпението си има граници; и червей да настъпиш, и той ще си повдигне главата; ~'s-eye view ограничен поглед/перспектива; 2. нещо, което гризе/измъчва човека отвътре; 3. презряно/противно/нещастно същество; 4. тех. червяк, червячен вал; 5. зоол. връзка под езика на куче. [wъ:m] v 1. пълзя като червей; провирам се/промъквам се бавно/търпеливо/с усилие; to ~ o.s. into s.o.'s confidence/favour прен. влизам под кожата на някого; 2. изчоплям, изчовърквам, измъквам (тайна и пр.) (out of/from s.o. от някого); 3. очиствам от паразити (растение, куче и пр.).

worm fence

- ['wъ:mfens] snake fence.

worm-cast

- ['wъ:mka:st] n купчинка пръст, изхвърлена от земен червей.

worm-eaten

- ['wъ:m,i:tn] а 1. прояден от червей; червясал, червив; 2. остарял, овехтял (и прен.).

worm-fishing

- ['wъ:mfishi¤] n ловене на риба с червей за стръв.

worm-gear

- ['wъ:mgiъ] n тех. червячна предавка.

worm-hole

- ['wъ:mhoul] n дупка, проядена от червей (в дьрво, плод и пр.).

worm-seed

- ['wъ:msi:d] n растение, семето на което се употребява като средство против глисти.

worm-wheel

- ['wъ:mwi:l] n тех. червячно колело.

wormwood

- ['wъ:mwud] n 1. бот. пелин (Artemisia); 2. голямо огорчение, горчивина, мъка; обида.

wormy

- ['wъ:mi] а 1. подобен на червей; 2. пълен с червеи; прояден от червеи, червясъл.

worn

- [] вж. wear.

worn-out

- ['wo:naut] a 1. износен, изхабен, овехтял; 2. прен. изтъркан, банален, демодиран.

worried

- ['wлrid] а разтревожен, неспокоен, загрижен.

worrier

- ['wлriъ] n човек, който много/постоянно и за всичко се безпокои.

worriment

- ['wлrimъnt] n безпокойство, грижа, тревога.

worrisome

- ['wлrisъm] а 1. безпокоен; тревожен; 2. обезпокоителен, причиняващ тревога.

worrit

- ['wлrit] worry.

worry

- ['wлri] v 1. тревожа (се), безпокоя (се); не давам/нямам мира/спокойствие; дразня, ядосвам, тормозя; to wear a worried look изглеждам разтревожен/угрижен/неспокоен; I should ~ разг. хич не ме засяга, не ме е грижа; not to ~ разг. няма причина за безпокойствие, не се тревожи; to ~ along/through разг. преодолявам трудности, оправям се; постигам с упоритост; 2. хапя, давя, душа, ръфам (плячка за куче). ['wлri] n 1. грижа, тревога, безпокойство; неприятности; 2. причина за/причинител на тревога/безпокойство; 3. давене, душeне (на плячка от куче).

worry-beads

- ['wлribi:dz] n pl броеница.

worry-guts

- ['wлrigлts] разг. worrier.

worry-wart

- ['wлriwo:t] разг. worrier.

worse

- [wъ:s] а сравн. cm. от badЄ по-лош; to grow/become/get, etc. ~ влошавам се; I am/feel ~ today днес се чувствам/съм по-зле; to be none/not a penny the ~ for it никак не ми е по-зле/няма ми нищо от това; to make it/matters ~ не стига това, ами, на всичкото отгоре; the ~ for повреден/влошен/изхабен от (употреба и пр.); ~ luck! разочарование, неуспех и пр. тюх! язък! [wъ:s] adv срав. cm. от bad«, badly 1. по-зле, по-лошо; ~ and ~ все по-зле и по-зле; to be ~ off позле/по-беден съм; so much the ~ толкова по-зле (for за); I like her none the ~ for being outspoken аз още повече я обичам заради откровеността и; 2. за усилване: she hates me ~ than before тя ме мрази още по-силно отпреди; it's raining ~ than ever страшно силно вали. [wъ:s] n нещо по-лошо; he had ~ to tell той имаше да казва/да съобщи нещо още по-лошо; ~ followed последва нещо по-лошо; ~ cannot happen от това по-лошо нещо не може да се случи; you might do ~ than (to) accept няма да сбъркаш, ако се съгласиш; the ~ поражение; a change for the ~ влошаване (на положение и пр.).

worsen

- ['wъ:sn] v влошавам (се).

worship

- ['wъ:ship] n 1. уважение, почит; преклонение, култ; обожаване, обожание, боготворене; men of ~ видни/уважавани хора; the ~ of wealth/intellect, etc. преклонение пред/култ към богатствoто/интелекта и пр.; 2. богослужение, литургия; places of ~ църкви и параклиси; public ~ църковна служба; freedom of ~ свобода на религията; 3. ост. почетна титла на някои длъжностни лица; Your/His W. Вaша/негова милост (и ирон.). ['wъ:ship] v (-pp) 1. почитам, уважавам, тача; прекланям се пред, въздигам в култ; обожавам, боготворя; 2. участвувам в/посещавам богослужение; моля се в църква/храм; to ~ at a church черкувам се.

worshipful

- ['wъ:shipful] а ост. почитан, почитаем, уважаем (като почетна титла на някои дльжностни лица).

worshipper

- ['wъ:shipъ] n богомолец.

worst

- [wъ:st] a прев. cm. от badЄ най-лош; най-неприятен, най-неблагоприятен и пр. [wъ:st] adv прев. ст. от bad«, badly най-лошо, най-зле. [wъ:st] n най-лошото; най-лошата част/страна и пр. (на нещо); if the ~ comes to the ~, aм. if worse comes to ~ ако се случи най-лошото; the ~ is yet to come това още не е най-лошото, лошото тепърва ще дойде; at (the) ~ в най-лошия случай; to get/have the ~ of it претърпявам поражение; the ~ of it is that най-лошото (от цялата работа) е, че; do your ~ хайде направи/покажи най-лошото, на което си способен. [wъ:st] v надвивам, побеждавам; вземам връх над.

worsted

- ['wustid] I. а камгарен; II. п 1. камгарна прежда; 2. камгарен плат.

worth

- [wъ:Ґ] a predic 1. имащ (известна) стойност; на стойност, струващ; to be ~ much струвам много; to be ~ little не струвам много, нямам голяма стойност; it's ~ it/the trouble струва си/заслужава си труда; I pass the news on to you for what it is ~ предавам ти новината такава, каквато е (без гаранция за нейната достоверност); it is well/hardly ~ положително/едва ли си струва (с ger да); not ~ a bean/button/curse/damn/farthing/fig/groat/ halfpenny/hoot/pin/pinch of salt/whoop/ам. a (red) cent/a continental неструващ пукната пара/пет пари/ нищо; for all one is ~ разг. с всички сили; 2. който има/притежава нещо; to be ~ a million pounds имам един милион лири; to spend all one is ~ on похарчвам всичко, което имам за; he died ~ five million pounds той остави след смъртта си пет милиона лири. [wъ:Ґ] n 1. стойност, цена; равностойност; of great ~ много ценен; of little/not much ~ (почти) без стойност; true ~ often goes unrecognized истински ценното нещо често остава незабелязано/неоценено; 2. ценност, ценни качества; достоинство; a man of ~ достоен/заслужаващ уважение човек; to be aware of o.'s ~ зная си цената; 3. количество, равностойно на дадена сума; a pound's ~ of apples ябълки за една лира; it's not ~ the paper it's printed on не си заслужава/струва хартията, на която е напечатано. [wъ:Ґ] v ост.: woe ~ да бъде проклет (денят, часьт и пр.).

worthily

- ['wъ:ili] adv с достоинство, достойно.

worthless

- ['wъ:Ґlis] а 1. без стойност, нищо неструващ, нищо и никакъв; 2. безполезен; 3. негоден за нищо, некадърен; безотговорен; презрян.

worthwhile

- ['wъ:Ґ'wail] а който си струва/заслужава (времето, труда и пр.).

worthy

- ['wъ:i] а 1. заслужаващ (to с inf); достоен (of за); a cause ~ of support/to be supported кауза, която заслужава подкрепа/да бъде подкрепена; a man who is ~ to have a place in Parliament човек, който заслужава да бъде член на парламента; 2. подходящ, подобаващ, съответствуващ; достоен; способен; in words ~ of/ocт. ~ the occasion с подходящи за случая думи; he is not ~ of her той не е достоен за нея/не я заслужава; 3. честен, почтен, добър; уважаем, достопочтен (често ирон.); 4. в сьчет. 1) в изправност, годен; sea ~ годен за плаване (за кораб); road ~ в изправност (за превозно средство); 2) заслужаващ, достоен за; blame/ praise ~ заслужаващ укор/похвала; note ~ заслужаващ да бъде отбелязан. ['wъ:i] n 1. ост. достоен/виден/прочут човек, знаменитост; 2. шег., ирон. персона, особа.

wot

- [] вж. wit.

wottest

- [] вж. wit.

would

- [wud] pt от will 1. спомагателен гл. за бьдеще време в миналото (2 и 3 л.) и условно наклонение: he said he ~ come той каза, че ще дойде; ~ she be ready, I wondered питах се дали тя ще е готова; it ~ be better би било/ще бъде по-добре; 2. изразява обичайно действие в миналото: he ~ sit there hour after hour той седеше там с часове; 3. модален гл., изразяващ 1) упорство, настойчивост, неизбежност: I warned her but she ~ have it her own way предупредих я, но тя си настояваше на своето; of course it ~ rain on the day we chose for a walk и, разбира се, валя дъжд през деня, който избрахме за разходка; 2) желание: ~ it were otherwise! де да беше иначе! I ~ rather/just as soon stay here предпочитам да остана тук; 4. в отр. форма изразява отказ: he ~ not help me той не искаше/отказа да ми помогне; the door ~ not open вратата беше запънала/не искаше/не можеше да се отвори; 5. изразява вероятност, предположение: it ~ be in the year 1971 трябва да беше/да е било през 1971 г.; that's just what you ~ say точно това и очаквах, че ще кажеш, не можеше и да се очаква да кажеш друго; that ~ be the place това ще да е/трябва да е мястото; 6. изразява учтива молба: ~ you help me, please? бихте ли ми помогнали? I wouldn't know нямам (никаква) представа.

would-be

- ['wudbi:] а който твърди, че е, на когото му сe иска да е, който се пише, че е/се представя като/за; a ~ painter набеден художник; a ~ wit човек, който иска да мине за остроумен; a ~ kindness престорена любезност; 2. евентуален (купувач, жених и пр.).

wouldest

- ['wudist] старa формa за pt 2 л. sing от will, употребява се с thou.

wouldn't

- [wudnt] ськр. от would not.

wouldst

- [wudst] старa формa за pt 2 л. sing от will, употребява се с thou.

wound

- [wu:nd] n 1. рана; контузия; a knife/bullet ~ рана от нож/куршум и пр.; operation ~ (незаздравяла) рана от операция; 2. наранено/ожулено място на растение, дърво и пр.; 3. прен. рана, болка, обида; a ~ to o.'s pride/feelings, etc. наранена гордост, засегнати чувства и пр. [wu:nd] v ранявам, наранявам (и прен.); засягам, уязвявам, накърнявам (чест, гордост, самолюбие и пр.). [] вж. wind.

wounded

- ['wu:ndid] I. а ранен, наранен; засегнат, наскърбен, накърнен; II. п ранен човек и пр.; the ~ ранените.

woundwort

- ['wu:ndwъ:t] n бот. ранилист, чистец (Stachys).

wove

- [] вж. weave.

woven

- [] вж. weave.

wow

- [wau] n 1. sl. огромен успех; his new play is a ~ новата му пиеса има сензационен успех; 2. нещо необикновено. [wau] int изразява учудване, вьзхищение и пр. ау! [wau] v правя силно впечатление, поразявам; вълнувам дълбоко. [wau] n неустойчивост на тона (на грамофон, магнетофон), причинена от колебания в скоростта.

wowser

- ['wauzъ] n австрал. 1. фанатизиран пуританин; 2. човек, който разваля играта/удоволствието на другите; 3. въздържател.

wrack

- [raek] n 1. изхвърлени на брега морски водорасли (използвани като тор); 2. разруха; (останки от) разрушение; 3. бързо движещи се облаци.

wraith

- [reiҐ] n видение, привидение, призрак, дух; двойник.

wrangle

- ['rae¤gl] v 1. карам се, препирам се, дърля се; споря шумно; 2. ам. паса (коне, добитьк). ['rae¤gl] n кавга, караница, препирня; шумен/разгорещен спор.

wrangler

- ['rae¤glъ] n 1. кавгаджия; човек, който обича шумно да се препира/да спори; 2. студент, завършващ с отличие по математика в Кеймбриджския университет; 3. ам. каубой.

wrap

- [raeр] v (-pp-) 1. завивам (се), загръщам (се), увивам (се); обвивам, обгръщам; to ~ s.th. (up) in увивам/загъвам/покривам нещо в/с (хартия, кьрпа, шал и пр.); опаковам в; ~ped up in 1) опакован/загънат/увит в/с; прен. забулен/обгърнат/скрит от/в (мьгла, тайнственост и пр.); 2) погълнат от, вдълбочен в (мисли, работа); 3) предаден изцяло на (семейство, деца, работа и пр.); 2. скривам, замъглявам (смисьла и пр.) с неясни думи/език; 3. тьрг. уреждам, приключвам успешно (сделка и пр.) (и с up); 4. обличам си топли дрехи, навличам се (up); 5. застъпвам се (over) (за дреха); ~ up! sl. млъкни! [raeр] n 1. горна дреха; наметка, шал(че); кърпа; кожа и пр.; 2. одеяло, черга (за завиване); 3. обик. рl обвивка, опаковка, амбалаж; to keep s.th. under ~s крия, държа в тайна (план, решение и пр.); to take the ~s off откривам; излагам на показ (нов модел кола и пр.); 4. ам. wrapper 1.

wraparound

- ['raepъ,raund] а направен да се загръща около/да обвива тялото (за пола и пр.).

wrappage

- ['raepidj] wrapping.

wrapper

- ['raepъ] n 1. халат, пеньоар; 2. обвивка/опаковка на бонбон, шоколад и пр.; 3. обвивка на (печатна) пощенска пратка; бандерол; 4. книжна обвивка/обложка на подвързана книга; 5. тютюнев лист, с който е обвита пурата; 6. опаковач.

wrapping

- ['raepi¤] n обвивка; опаковка, амбалаж; ~ paper амбалажна хартия.

wrasse

- [raes] n зоол. зеленушка (риба) (Labridae).

wrath

- [roҐ] n гняв, яд, ярост; възмущение, негодувание.

wrathful

- ['roҐful] а гневен, ядосан, разярен.

wreak

- [ri:k] v (обик. с on/upon) 1. давам израз/воля на, изливам (гнева си и пр.); 2. искам, настоявам за (отмьщение, наказание и пр.); 3. причинявам (щети и пр.); опустошавам; 4. ост. отмъщавам.

wreath

- [ri:Ґ] n (pl-s [ri:z]) 1. венец; гирлянда; 2. колелце, кръгче, вита струйка (дим, пара и пр.); ~ of snow навян сняг, малка преспа

wreathe

- [ri:] v 1. вия, свивам, сплитам (венец); 2. вия (се), обвивам (се) (round около); покривам; to ~ o.'s arms round прегръщам; hills ~d in mists хълмове, обгърнати в мъгла; a face ~d in smiles лице, разливащо се в усмивки; 3. вия се на кълба/колелца (за дим, мьгла и пр.).

wreck

- [rek] n 1. (останки от) разбит кораб; кораб, претърпял корабокрушение; 2. повредена/(полу)разрушена сграда и пр.; развалина, руина; his car is an old ~ колата му е истинска таратайка/бричка; 3. човек с разнебитено здраве; to be a nervous ~ с разбита нервна система съм; 4. разрушение, унищожение, опустошение. [rek] v 1. разбивам, разрушавам (и умишлено) (кораб, влак и пр., прен. надежди, щастие, живот и пр.); ~ed ships/sailors/goods претърпели корабокрушение кораби/моряци/стоки; to ~ a play/the plans of провалям пиеса/плановете на; 2. претърпявам корабокрушение; бивам разрушен; рухвам; 3. ам. ограбвам/поправям претърпял корабокрушение кораб; 4. спасявам от потъване (останките от, стоките на) претърпял корабокрушение кораб.

wreck-master

- ['rekma:stъ] n чиновник, който се грижи за вещи, извадени от разбит кораб.

wreckage

- ['rekidj] n 1. останки от корабокрушение/катастрофа/пожар и др. бедствия; руини; 2. разрушение; разруха.

wrecker

- ['rekъ] n 1. човек, който предизвиква корабокрушение от брега, за да присвои неща/стоки от разбития кораб; 2. (работник на) кораб за изваждане на потънал кораб/неща от него; 3. аварийна кола за изтегляне и извозване на катастрофирало превозно средство и разчистване на път/жп линия след катастрофа; 4. жп. работник от ремонтна бригада; 5. вредител, саботьор.

wren

- [ren] n разг. военнослужеща в английската женска спомагателна служба на военноморските сили.

wrench

- [rentsh] n 1. внезапно силно дръпване/извиване/извъртяване; 2. прен. болка, причинена от раздяла; 3. изкълчване, навяхване; 4. тех. гаечен ключ. [rentsh] v 1. дръпвам силно; извивам; to ~ a door open насилвам вратата и я отварям; to ~ a door off its hinges изваждам врата от пантите є; 2. изтръгвам, изскубвам (from, out of от); 3. изкълчвам, навяхвам; 4. изопачавам, преиначавам, извращавам.

wrest

- [rest] v 1. изопачавам, преиначавам, извъртам, насилвам (факти, данни, смисьл и пр.); 2. изтръгвам, измъквам със сила/усилие (from, out of от); изкарвам с мъка (прехраната си и пр.).

wrestle

- [resl] v 1. боря (се), излизам на борба с (и сп.); 2. прен. боря се, преборвам се (with, against с) (проблем, изкушение, сьвестта си и пр.); to ~ with God/in prayer моля се горещо/ревностно; 3. движа се с усилие. [resl] n 1. сп. (състезание по) борба; 2. трудна/тежка борба.

wrestler

- ['reslъ] n борец (особ. професионалист).

wrestling

- ['resli¤] n сп. (състезание по) борба.

wretch

- [retsh] n 1. нещастник, клетник, окаян човек; the poor ~ сиромахът; 2. жалък/нищожен/презрян човек; отрепка; 3. подлец; 4. шег. негодник, мошеник.

wretched

- ['retshid] а 1. нещастен, злочест; окаян; мизерен; 2. много лош, отвратителен (за храна, време и пр.); a ~ hovel жалък бордей; a ~ state of things ужасно положение; 3. разг. ужасен, невъзможен, ваджишки, пуст; I can't find that ~ key не мога да намеря този пусти ключ; to feel ~ 1) чувствам се страшно неудобно; 2) никак не ми е добре.

wrick

- [rik] v 1. леко извивам, разтягам (мускул и пр.); 2. леко изкълчвам, навяхвам; измятам. [rik] n 1. леко извиване/разтягане; 2. леко навяхване/изкълчване/измятане.

wriggle

- ['rigl] v 1. гърча се, извивам се, вия се (за червей и пр.); I ~d (my way) through the thick hedge проврях се през гъстия плет; the eel ~d out of my fingers змиорката се изплъзна из пръстите ми; to ~ into office, etc. навирам се/намъквам се/намърдвам се на служба и пр.; to ~ out of difficulty/engagement, etc. измъквам се/изплъзвам се от затруднение/задължение и пр.; 2. въртя се, гъна се, мърдам, шавам (от неудобство, стеснение, нетьрпение и пр.); не ме свърта; измъчвам се, тормозя се. ['rigl] n гърчене, гънене; въртене.

wriggler

- ['riglъ] n 1. личинка на комар; 2. човек, който клинчи от задълженията си; 3. интригант.

wright

- [rait] n (обик. в сьчет.) човек, който изработва/прави/създава нещо; ship ~ корабостроител; play ~ драматург.

wring

- [ri¤] v (wrung [ru¤]) 1. изстисквам, изцеждам (мокра дреха и пр.); ~ing wet, разг. ~ing съвсем мокър, вир-вода (за дреха и пр.); 2. прен. изтръгвам (признание, сьгласие, пари и пр.) (from от); 3. извивам; откъсвам чрез извиване; to ~ the neck of извивам врата/откъсвам главата на; 4. прен. мъча, изтезавам; 5. чупя ръце (от мька, отчаяние); 6. стискам силно/сърдечно някому ръката (при рькуване). [ri¤] n стискане, стисване; изстискване; извиване (вж. wringЄ).

wringer

- ['ri¤ъ] n преса за изцеждане на пране.

wrinkle

- ['ri¤kl] n 1. гънка, бръчка (на кожата); 2. гънка, смачкано място (на дреха и пр.). ['ri¤kl] v 1. бърча, сбърчвам, набръчквам (се), сбръчквам (се) (за кожа и пр.) (често с up); to ~ (up) o.'s forehead сбърчвам чело; ~d with age сбръчкан от старост; 2. набръчквам (се), смачквам (се) (за дреха и пр.). ['ri¤kl] n разг. полезен/навременен съвет; намек.

wrinkly

- ['ri¤kli] а сбръчкан, набръчкан; с бръчки.

wrist

- [rist] n 1. китка (на рька); сп. хватка (при фехтовка и пр.); 2. тех. цапфа, шийка, шип.

wrist-pin

- ['ristpin] n тех. цапфа.

wrist-watch

- ['ristwotsh] n ръчен часовник.

wristband

- ['ristbaend] n маншет (на риза, блуза и пр.).

wristlet

- ['rislit] n 1. лента/ремък за пристягане на китката; 2. гривна; каишка за ръчен часовник.

writ

- [rit] n 1. писмена заповед/нареждане; разпореждане (на сьд), призовка (и ~ of subpoena); to serve a ~ on връчвам призовка на; ~ of privilege заповед за освобождаване от арест на лице, ползващо се с право на неприкосновеност; the ~ runs in нареждането е в сила/важи в (даден район, страна); 2. Holy/Sacred W. Светото писание, Библията. [rit] вж. write.

write

- [rait] v (wrote [rout], ост. writ [rit]; written [ritn] ост. writ) 1. пиша; to ~ in pencil/ink пиша с молив/с мастило; to ~ a good/legible hand пиша хубаво/четливо; to ~ shorthand стенографирам; 2. написвам, изписвам; I wrote two sheets изписах два листа; 3. пиша писмо; he promised to ~ to me /разг. to ~ me every week той обеща да ми пише всяка седмица; 4. пиша (като писател, журналист и пр.); пиша музика, композирам; 5. прен. оставям белези/следи; показвам ясно, свидетелствувам за (обик. pass); he had trouble written on his face лицето му издаваше тревога, тревога беше изписана на лицето му; writ(ten) large 1) написан/изразен ясно/недвусмислено; 2) в по-голяма степен/мащаб; it is written прен. писано/предопределено е; to ~ o.'s own ticket сам си избирам начина на действие; write back пиша в/написвам отговор на писмо; write down 1) записвам (си), отбелязвам (си); пиша, записвам (диктуван текст); written down in black and white написано черно на бяло; 2) описвам, охарактеризирвам, окачествявам; I should ~ him down as a fool бих го охарактеризирал като глупак; 3) пиша/отзовавам се пренебрежително за някого (в преса и пр.); понижавам статуса/ранга/ стойността на; омаловажавам;4) нагаждам се към нивото/вкуса на масите (за писател и пр.); 5) понижавам номиналната стойност на, преоценявам (стоки и пр.); write for 1) сътрудник/кореспондент съм на (вестник и пр.); 2) извиквам с писмо; 3) поръчвам, изписвам (стоки и пр.); write in 1) вмъквам/вписвам допълнително (в текст, документ и пр.); попълвам графа/формуляр; 2) ам. добавям (ново име) в избирателна бюлетина (при гласуване); 3) изпращам писмо до (фирма и пр.); ~ in for обръщам се с писмена молба към; правя писмена поръчка за, изписвам (стоки и пр.); write off 1) пиша/написвам бързо и с лекота; 2) незабавно написвам и изпращам писмо; 3) отписвам от сметката, зачерквам (и прен.); нe вземам под внимание; анулирам (дьлг и пр.); 4) намалявам, приспадам (от стойносттa); 5) шкартирам; write out 1) написвам; преписвам; to ~ out fair преписвам на чисто; 2) написвам, изписвам от край до край/изцяло; 3) to ~ o.s. out изчерпвам се, нямам повече за какво да пиша (зa nucameл и пр.); 4) to be (clearly) written out съвсем забележим/явен съм; his emotion was clearly written out upon his face вълнението му беше ясно изписано на лицето; write over написвам отново/в нова форма; преработвам; write up 1) правя подробно описание; разработвам подробно, написвам в завършен вид (слово, лекция и пр.); 2) осъвременявам, довършвам (нещо написано по-рано uлu от друг); 3) написвам ясно на видно място; 4) написвам хвалебствена статия/ рецензия и пр.; 5) предписвам, назначавам (лечение, почивка и пр.); 6) написвам призовка за; 7) увеличавам номиналната стойност (на акции и пр.).

write-in

- ['rait'in] n 1. вписване на името на нов кандидат в бюлетината по време на гласуването; 2. кандидат, допълнително вписан в избирателна бюлетина; 3. attr: ~ votes гласове, подадени за кандидат, нефигуриращ в списька; ~ campaign агитация за вписване в бюлетината името на кандидат, невключен в листата.

write-off

- ['rait'of] n 1. зачеркване; анулиране; писмен отказ; 2. негодна стока, шкарто, брак; отпадъци.

write-up

- ['rait'лp] n 1. разг. хвалебствена статия/рецензия и пр.; 2. писмен отчет/доклад; 3. подробно описание (на сьбитие, сьстояние на болен и пр.); 4. фин. умишлено завишаване на номиналната стойност.

writer

- ['raitъ] n 1. писател, автор; писач; the (present) ~ пишещият тези редове, аз; 2. писар; секретар; ~ 's cramp/palsy мускулно схващане, затрудняващо писането, графоспазъм.

writhe

- [rai] v 1. гърча се, свивам се, превивам се (от болка); 2. вия (се), навивам (се); извивам (се), изкривявам (се); 3. прен. мъча се, тормозя се; to ~ under/at insult, etc. страдам от обида и пр.; to ~ with shame, etc. измъчвам се, терзая се от срам и пр. [rai] n виене, гърчене; превиване; кривене.

writing

- ['raiti¤] n 1. писане; in ~ писмено, в писмена форма; to put in ~ записвам; 2. pl литературни произведения, трудове, съчинения, писания; 3. писмен документ; 4. почерк; 5.маниер на писане; стил; 6. attr писателски; at this (present) ~ сега, когато пиша тези редове; the ~ on the wall прен. зловещo предзнаменование.

writing pad

- ['raiti¤paed] n бележник.

writing-case

- ['raiti¤keis] n папка/несесер за писмени принадлежности.

writing-desk

- ['raiti¤,desk] n писалище, бюро.

writing-ink

- ['raiti¤,i¤k] n мастило (за писалки).

writing-materials

- ['raiti¤mъ'tiъriъlz] n pl писмени/канцеларски принадлежности.

writing-paper

- ['raiti¤,peipъ] n хартия за писма.

writing-table

- ['raiti¤,teibl] n писалищна маса, писалище.

written

- [] вж. write.

wrong

- [ro¤] a 1. нереден, лош; несправедлив; неморален, грешен; lying is ~ не е хубаво да се лъже; it was ~ of you to... не беше редно от твоя страна да...; 2. не в ред, повреден, в лошо/ненормално състояние; what's ~ with you? какво ти е? какво ти се е случило? s.th. is ~ with my eyes очите ми нещо не са в ред; my watch has gone ~ часовникът ми се е повредил; what's ~ with рaзг. че какво не ти харесва в, какъв кусур намираш на, какво лошо има, много си е хубаво; 3. неправилен, неверен, погрешен (зa отговор, постьпка, метод и пр.); друг (не който трябва); ~ fount печ. буква и пр. с погрешен шрифт; he came on the ~ day тoй дойде не на уречения ден; in the ~ box прен. в неудобно/неизгодно/трудно положение; не на място; to take the ~ road/train, etc. сбърквам пътя/влака и пр.; to have/get hold of the ~ end of the stick прен. разбирам съвсем погрешно; напълно греша; 4. неподходящ, неподобаващ; нежелан; that was the ~ thing to say това не биваше да казваш; 5. неточен, противоречащ на фактите, лъжлив; неправ, грешащ; to be ~ сбърквам, греша, не съм прав; лъжа се, заблуждавам се; to prove s.o. ~ доказвам, че някой греши/не е прав; 6. обратен, опаков; прен. неподхождащ, не за показване; the ~ side of a fabric, etc. опаковата страна на тъкан и пр.; ~ side out наопаки, откъм опакото; ~'un разг. лош/опак човек; ~ side up с главата надолу, наопаки. [ro¤] adv неправилно, погрешно (обик. в крайна позиция); to get s.o./s.th. ~ разбирам някого/нещо погрешно; to get in ~ with s.o. ам. разг. навличам си неприязънта/гнева на някого; to get s.o. in ~ ставам причина някой да изпадне в немилост; to go ~ 1) сбърквам пътя; прен. отклонявам се от правия път, пропадам; 2) разг. повреждам се (за машина и пр.); 3) не давам резултат, обърквам се, провалям се, пропадам (за планове и пр.). [ro¤] n неправда, беззаконие; злина, зло; лоша постъпка; обида; to do ~ греша, прегрешавам; извършвам нарушение; to do s.o. ~ постъпвам зле/несправедливо с/оскърбявам някого; to be in the ~ нося вината/виновен съм за (грешка, кавга и пр.); заблуждавам се, греша; to put s.o. in the ~ прехвърлям вината върху някого, изкарвам някого виновен; to right a ~ поправям зло; оправям нередност/несправедливост. [ro¤] v 1. постъпвам несправедливо към; напакостявам/навреждам на; оклеветявам, набеждавам; 2. обиждам, наскърбявам; причинявам зло на.

wrong-headed

- ['ro¤'hedid] а упорит, твърдоглав, неотстъпващ от погрешните си идеи/принципи; своенравен, неразбран.

wrongdoer

- ['ro¤,du:ъ] n човек, който нарушава законите/ морала; злосторник, престъпник; нарушител; грешник.

wrongdoing

- ['ro¤,du:i¤] n закононарушение; злосторничество, престъпление, злодеяние; простъпка; грях.

wrongful

- ['ro¤ful] а 1. неправилен, погрешен, неверен; 2. несправедлив, неоправдан; 3. незаконен; престъпен; 4. оскърбителен, клеветнически.

wrongly

- ['ro¤li] adv неправилно, погрешно; ~ accused/informed погрешно обвинен/осведомен; rightly or ~ право или криво.

wrote

- [] вж. write.

wroth

- [rouҐ] a predic поет., библ., шег. гневен, сърдит; възмутен.

wrought

- [ro:l] вж. work. [ro:t] а 1. (грижливо) изработен/направен; 2. артистично оформен; 3. кован (за метал); 4. дълбоко развълнуван/възбуден.

wrought iron

- ['ro:t'aiъn] n, а (предмет) направен от ковано желязо.

wrought-up

- ['ro:t'лp] wrought 4.

wrung

- [] вж. wring.

wry

- [rai] a 1. крив, изкривен; to make/pull a ~ face/mouth правя кисела физиономия/гримаса; ~ smile кисела/принудена усмивка; to take a ~ view of гледам накриво/с недобро око на; 2. огорчен; 3. wrong-headed; 4. иронично шеговит.

wryneck

- ['rainek] n 1. въртошийка (вид кьлвач) (Jynx); 2. (ревматично) схващане на врата, крива шия.

wyandotte

- ['waiъndot] n американска порода домашни птици.

wych-elm

- ['witshelm] n планински бряст (Ulmus glabra).

wych-hazel

- ['witsh'heizl] n сев.-ам. храст (Hammelis).

wye

- [wai] n ам. 1. названието на буквата Y; 2. нещо с формата на буквата Y; 3. ел. свързване "звезда".

wykehamist

- ['wikъmist] n възпитаник на Уинчестърския колеж.

wynd

- [waind] n шотл. тясна уличка, сокак, пасаж.

wyvern

- ['waivъ:n] n мит., хер. крилат двукрак дракон.

x

- [eks] n 1. буквата X; 2. мат. хикс, неизвестна величина, неизвестно; прен. нещо неизвестно, неизвестна личност; 3. ам. десетдоларова банкнота; 4. знак за означаване на: 1) подпис на неграмотен човек; 2) филм, неподходящ за малолетни; 3) целувка (в писмо, телеграма и пр.); 4) грешка и пр. [eks] v (x-ed, x'd, xed [ekst]; x-ing, x'ing ['eksi¤] ) ам. разг. 1. отбелязвам със знака "x" (и с in); 2. зачерквам със знака "х" (и с out).

x-ray

- ['eksrei] n 1. обик. pl рентгенови лъчи; 2. рентгеноскопия; рентгенограма, рентгенова снимка; 3. attr рентгенов (апарат, преглед, лечение и пр.). ['eksrei] v преглеждам/правя снимка/лекувам с рентгенови лъчи.

x-section

- ['kros'sekshn] = cross-section.

xanthic

- ['zaenҐik] а жълтеникав; ~ flowers цветя, за които жълтият цвят е типичният.

xanthippe

- [zaen'tipi] n 1. Ксантипа (жената на Сократ); 2. прен. зла/свадлива жена, кавгаджийка, проклетия.

xanthophyll

- ['zenҐъfil] n биохим. ксантофил (растителен пигмент).

xanthous

- ['zaenҐъs] а 1. жълт; 2. от жълтата раса.

xantippe

- [zaen'tipi] n 1. Ксантипа (жената на Сократ); 2. прен. зла/свадлива жена, кавгаджийка, проклетия.

xebec

- ['zi:bek] n малък тримачтов средиземноморски кораб.

xenogamy

- [zi'nogъmi] n бот. кръстосано опрашване.

xenomania

- [,zenou'meiniъ] n чуждопоклонство, ксеномания.

xenon

- ['zenъn] n хим. ксенон.

xenophobia

- [,zenou'foubiъ] n страх от/омраза към чужденци и всичко чуждо, ксенофобия.

xerophilous

- [zi'rofilъs] а бот. приспособен да издържа на голяма суша (за растение).

xerophyte

- ['zerъ'fait] n бот. издръжливо на суша растение.

xerox

- ['ziъroks] n 1. печ. машина за правене на фотокопия, ксерокс; 2. x. фотокопие.

xiphoid

- ['zifoid] а с формата на меч, мечовиден.

xmas

- ['krismъs] = Christmas.

xylem

- ['zailem] n бот. дървесна тъкан.

xylene

- ['zaili:n] n хим. ксилол.

xylograph

- ['zailъgra:f] n гравюра на дърво.

xylographer

- [zai'logrъfъ] n гравьор на дърво.

xylography

- [zai'logrъfi] n гравиране на дърво, ксилография.

xylonite

- ['zailъnait] n целулоид.

xylophone

- ['zailъfoun] n муз. ксилофон.

xylotomous

- [zai'lotъmъs] а зоол. които може да прорязва/прогризва/прояжда дърво.

y

- [wai] n 1. буквата Y; 2. мат. игрек, втора неизвестна величина; 3. нещо направено/разположено във формата на буквата Y.

y-shaped

- ['waisheipt] а вилкообразен, разклонен, с формата на Y.

yacht

- [jot] n яхта. [jot] v 1. пътувам/разхождам се с яхта; 2. състезавам се/надбягвам се с яхта.

yacht-club

- ['jotklлb] n яхтклуб.

yachting

- ['joti¤] n разхождане/надбягване с яхта; ветроходство.

yachtsman

- ['jotsmъn] n (pl -men) 1. собственик на яхта; 2. човек, които се надбягва с/кара яхта.

yack

- [jaek] n sl. празни приказки, дрънканици; клюки.

yackety-yack

- ['jaeketi'jaek] n sl. празни приказки, дрънканици; клюки.

yaffil

- ['jaefl] n диал. зелен кълвач.

yaffle

- ['jaefl] n диал. зелен кълвач.

yah

- [ja:] int насмешка, предизвикателство, нетьрпение пф!

yahoo

- [jъ'hu:] n 1. човек с животинска същност; 2. груб/първичен човек с животински страсти и навици, скот.

yak

- [jaek] n зоол. тибетски вол, як (Bos grunniens). [jaek] n sl. 1. смях; 2. шега, закачка; остроумна забележка/реплика.

yale

- [jeil] n: ~ key/lock секретен ключ/брава.

yam

- [jaem] n 1. (ядивна гулия на) тропическо увивно растение (Dioscorea); 2. ам. сладък картоф (Ipomea batatas).

yammer

- ['jaemъ] v рaзг. 1. скимтя, хленча, вайкам се; 2. говоря безспир, дрънкам глупости.

yank

- [jae¤k] v рaзг. дръпвам силно, издърпвам; изтръгвам, изваждам (off, out). [jae¤k] n рaзг. внезапно/рязко дръпване. [jae¤k] разг. = Yankee.

yankee

- ['jae¤ki] n 1. американец, янки; 2. ам. жител на Нова Англия; 3. ам. ист. американец от Северните щати; войник от федералните войски (в Гражданската война); 4. attr американски; Y. Doodle 1) популярна американска песен от времето на американската революция; 2) = Yankee.

yankeefied

- ['jae¤kifaid] и поамериканчен.

yap

- [jaep] v (-pp-) 1. лая, джавкам; 2. рaзг. говоря силно; дърдоря, плещя; хленча. [jaep] n 1. джавкане; 2. разг. дърдорене, дрънкане, плещене; 3. ам. грубиян; дръвник; селендур; 4. ам. sl. уста.

yapp

- [jaeр] n мека кожена подвързия.

yarborough

- ['jа:bъrъ] n вист, бридж ръка без оньорна карта.

yard

- [ja:d] n 1. ярд (3 футa, 0,941 м); to buy/sell by the ~ купувам/продавам на ярд (плат и пр.); 2. квадратен/кубически ярд; by the ~ подробно, изчерпателно; 3. (съдържанието на) висока тясна чаша; ~ of ale чаша бира; 4. мор. рейка; to man the ~s подреждам моряци по рейките (зa преглед, салют и пр.), Ђ ~ of clay дълга глинена лула. [ja:d] n 1. двор; 2. склад (зa дьрвен материал и пр.); 3. жп. парк; разпределителна/сортировъчна станция; 4. aм. градина (нa кьщa); 5. the Y. рaзг. = Scotland Yard. [ja:d] v вкарвам/затварям (добитьк) в оградено място.

yard-arm

- [ja:da:m] n мор. нок на рейка.

yard-bird

- ['ja:dbъ:d] n aм. воен. рaзг. 1. дисциплинарно наказан войник; 2. новобранец.

yard-master

- ['ja:d,ma:stъ] n жп. дисneчep.

yard-measure

- ['ja:d,mejъ] n метър (от дьрво, метален, лента, рулетка и пр.); аршин.

yard-stick

- ['ja:dstik] n 1. = yard-measure; 2. прен. мярка, критерий, мерило; to measure/judge others by o.'s own ~ меря другите със своя аршин.

yard-wand

- ['ja:dwъnd] n 1. = yard-measure; 2. прен. мярка, критерий, мерило; to measure/judge others by o.'s own ~ меря другите със своя аршин.

yardage

- ['ja:didj] n 1. дължина/протежение/обем, измерен в ярдове; 2. стоки, продавани на ярд; 3. (такса за) използуване на склад/двор/кошара и пр.

yardman

- ['ja:dmъn] n (pl -men) 1. човек, който работи в склад/жп депо/парк; 2. aм. градинар.

yarn

- [jа:n] n 1. прежда; 2. рaзг. дълга заплетена история. [jа:n] v разправям небивалици; бъбря, дрънкам.

yarrow

- ['ja:rou] n бот. бял равнец (Achillea).

yashmak

- ['ja:shmaek] n фередже, яшмак.

yataghan

- ['jaetъgaen] n ятаган.

yaw

- [jo:] v мор., aв., косм. отклонявам се от курса си. [jo:] n мор., aв., косм. отклонение (от курс).

yawl

- [jo:l] n малка корабна/малка рибарска лодка. [] aм. = yowl.

yawn

- [jo:n] v 1. прозявам се; 2. казвам нещо, прозявайки се; 3. зея, зинвам; зинал съм (зa пропаст, цепнaтинa и пр.). [jo:n] n 1. прозявка; 2. sl. нещо скучно/досадно.

yawp

- [jo:р] v aм. 1. кряскам, крещя; 2. sl. дрънкам глупости, плещя; 3. оплаквам се шумно, хленча; 4. рaзг. прозявам се шумно.

yaws

- [jo:z] n pl фрамбезия (тропическа кожна болеcт).

yclept

- [i'klept] а ост. шег. наречен, именуван.

ye

- [ji:] pers. pron = you; ~ fools! ax, вие, глупаци! how d'~ do? рaзг. здравей; как си? ~ gods (and little fishes)! шег. учудване божичко! [ji:] ост. = the.

yea

- [jei] adv 1. да; 2. наистина, вярно; 3. ост. не само че, но и; нещо повече. [jei] n 1. потвърждение; положителен отговор, съгласие; 2. глас "за" при устно/явно гласуване; 3. човек, гласувал "за".

yeah

- [je] adv: (oh) ~? така ли? нима?

yean

- [ji:n] v ост. агня се, раждам агне/козле.

yeanling

- ['ji:nli¤] n ост. агънце; козле.

year

- [jiъ] n 1. година; astronomical/solar/ common/calendar ~ астрономическа/слънчева/невисокосна/календарна година; ~ of Grace/of our Lord лето господне; all the ~ round през цялата година; ~ in, ~ out година след година; in the ~ dot/one рaзг. много отдавна; academic/school ~ учебна година; financial/fiscal/tax ~ отчетна/бюджетна година (зaпочвaща в Англия от 1 април); to see the new ~ in the old ~ out посрещам новата/изпращам старата година; a ~ (from) today точно преди/след една година; a student in his second ~, a second-~ student студент втора година/курс, второкурсник; 2. pl възраст; he is 30 ~s of age/30 ~s old той e тридесетгодишен; to be in o.'s tenth ~ деветгодишен съм, карам десетата; from o.'s earliest ~s от най-ранна възраст; young for his ~s не му личат годините, младее; (getting on) in ~s стар; to show o.'s ~s личат ми годините, старея, състарявам се; to take off/to put on ~s on s.o. подмладявам/състарявам някого; a man of ~s възрастен/стар човек; 3. годишнина на периодично издание.

year-book

- ['jiъbuk] n годишник; ежегодник, ежегодно издание.

year-long

- ['jiъlo¤] и който трае една/цяла година.

yearling

- ['jiъli¤] n 1. животно, навлязло във втората си година; 2. attr едногодишен, навършил една година; издаден за една година.

yearly

- ['jiъli] а годишен; ежегоден; целогодишен. ['jiъli] adv годишно, ежегодно; целогодишно.

yearn

- [jъ:n] v 1. копнея; измъчвам се, тъгувам (for, after за, по); 2. горя от желание, жадувам, много ми се иска (to с inf да); жадувам, стремя се (to, towards към).

yearning

- ['jъ:ni¤] n силно желание, жажда, копнеж; нежно чувство.

yeast

- [ji:st] n мая, квас; закваса. [ji:st] v aм. ферментирам, кипвам, шупвам; пеня се.

yeasty

- ['ji:sti] а 1. пенлив, пенест, запенен; 2. кипящ, ферментиращ; 3. в кипеж; неспокоен; 4. незрял, неустановен; 5. повърхностен, празен, пуст; 6. многословен.

yegg

- [jeg] n aм. sl. скитащ крадец; касоразбивач.

yell

- [jel] v викам, извиквам, провиквам се; крещя, изкрещявам; рева, изревавам; to ~ with pain/fury, etc. викам/крещя от болка/ярост и пр.; to ~ with laughter смея се гръмогласно; to ~ curses ругая необуздано, сипя клетви (често с out). [jel] n 1. вик, крясък, рев; 2. aм. сп. окуражително скандиране по време на състезание/мач (особ. студентски); 3. рaзг. много смешно нещо, голям майтап.

yellow

- ['jelou] и 1. жълт; ~ metal месинг, пиринч; 2. пожълтял, блед, побледнял, избледнял (от болеcт, години и пр.); 3. ревнив; завистлив; подозрителен; 4. разг. страхлив; безхарактерен; низък, подъл; 5. сензационен; the ~ press прен. жълтата преса; ~ journalism долнопробно вестникарство; 6. жълтокож. ['jelou] n 1. жълт цвят/боя; 2. жълт пигмент; 3. (дрехи от) жълта материя; 4. жълтък на яйце; 5. вид пеперуда; 6. рl жълтеница; 7. рl ам. болеcт по растения и дървета (особ. по прасковата); 8. страхливост, малодушие. ['jelou] v жълтея, пожълтявам; правя да пожълтее.

yellow dog

- ['jelou,dog] n ам. 1. смесена порода, мелез; 2. страхливец; подлец; отрепка; 3. работник, подкупен от работодателя си да не членува в профсъюз.

yellow pages

- ['jelou,peidjiz] n раздел на телефонен указател, съдържащ телефонните номера на търговски фирми и пр.

yellow streak

- ['jelou,stri:k] n страхливост, малодушие (като черта на характера).

yellow-belly

- ['jelou,beli] n 1.страхливец; малодушен човек; 2. вид риба.

yellow-dog

- ['jelou,dog] а ам. враждебен на трейдюнионизма; ~ contract трудов договор, обвързващ работника да не членува в профсъюз.

yellowback

- ['jeloubaek] n евтин булеварден роман.

yellowhammer

- ['jelou,haemъ] n жълта овесянка, овесарка (птица).

yellowish

- ['jelouish] а жълтеникав, възжълт.

yellowy

- ['jeloui] = yellowish.

yelp

- [jelp] n джавкане, скимтене; излайване; лай. [jelp] v джавкам; изскимтявам; лая, излайвам.

yen

- [jen] n (pl без изменение) йен (японска монетна единица). [jen] n ам. жажда, копнеж, стремеж. [jen] v (-nn-) жадувам, копнея.

yeoman

- ['joumъn] n (pl -men) 1. дребен земевладелец/ чифликчия; 2. ист. йомен; 3. войник/офицер от доброволческата кавалерия; 4. мор. ам. писар на кораб; ~ (of signals) старшина свързочник; 5. Y of the Guard дворцов страж; кралски телохранител; Ђ ~('s) service навременна/ефикасна помощ, подкрепа.

yeomanry

- ['joumъnri] n 1. съcловието на йомените; 2. ист. териториална конница; 3. воен. доброволческа кавалерийска част, набирана от съcловието на йомените.

yep

- [jep] ам. разг. = yes.

yes

- [jes] adv да; ~? (кажете) какво има/какво обичате/какво искате (като отговор при повикване, обрьщение); ~? така ли? нима? наистина ли? [jes] n думата "да", утвърдителен отговор; съгласие; say ~ съгласи се; приеми предложението; потвърди, кажи "да" и пр.

yes-man

- ['jesmъn] n (pl -men) разг. човек, който винаги се съгласява с мнението на по-силните; безхарактерен човек; угодник, подлизурко.

yesterday

- ['jestъdi] adv 1. вчера; ~ morning/afternoon вчера сутринта/следобед; the day before ~ завчеpa; ~ week преди осем дена; 2. неотдавна, съвсем наскоро. ['jestъdi] n 1. вчерашният ден; all ~, the whole of ~ вчера целия ден; ~'s paper вчерашният вестник; 2. недалечно минало; it's but of ~ съвсем отскоро е.

yesterevening

- ['jestъ,i:vni¤] n. adv ост., поет. снощи вечер.

yesteryear

- ['jestъ'jiъ] n, adv през миналата година; (в) недалечното минало.

yestreen

- [jes'tri:n] = yesterevening.

yet

- [jet] adv 1. още, все още; досега; дотогава; there is/was ~ time все още има/имаше време; his greatest achivement ~ най-голямото му постижение досега/дотогава; 2. вьв вьпрос. и отр. изр. сега; вече; още (не); has she arrived ~? пристигнала ли е вече? need you go (just) ~? трябва ли наистина да си вървиш вече? haven't you finished ~? още ли не си свършил? you needn't do it just ~ не е необходимо да го правиш точно сега/още сега; 3. все още (за в бьдеще, отсега нататьк); he may ~ win той все още може да излезе победител; she may surprise us all ~ тя все още може да изненада всички ни; 4. за усилване още, и още; даже (често сьс сравн. ст.); ~ again и пак, и отново, и още веднъж; more and ~ more все повече и повече; a ~ easier/more difficult task още/даже по-лесна/потрудна задача; I have ~ more exciting news for you имам още по-интересна новина за теб; 5. as ~ досега, дотогава, все още; everything has worked well as ~ всичко засега върви добре; we have/had not made any plans for the summer as ~ все още нямаме/нямахме никакви проекти за лятото; 6. nor ~ нито пък, нито дори; he will not accept help nor ~ advice той няма да приеме помощ, нито даже съвет; 7. все пак, при все това; въпреки това; обаче, но; and ~ и все пак; but ~ но въпреки това; he is a vain ~ clever man той е суетен, но умен човек; poor, ~ honest беден, но честен. [jet] cj обаче, все пак, но; въпреки това; he seems happy, ~ he is troubled той изглежда щастлив, но е разтревожен; she is vain and selfish, and ~ people like her тя е суетна и себична, обаче хората я харесват; strange (and) ~ true странно, но факт.

yeti

- ['jeti] n местното име на снежния човек в Тибет.

yew

- [ju:] n бот. тис (и ~-tree) (Taxus).

yid

- [jid] n sl. презр. евреин.

yiddish

- ['jidish] I. а идишки; II. n (човек, говорещ) идиш.

yield

- [ji:ld] v 1. давам, нося, донасям; раждам; произвеждам (плод, реколта, доход и пр.); to ~ well/poorly раждам изобилно/слабо (за земя, дьрво и пр.); to ~ no results не давам резултат; 2. отстъпвам, правя отстъпка (to пред); съгласявам се (на нещо), приемам (сьвет и пр.); to ~ to entreaties/threats, etc. отстъпвам пред молби/заплахи и пр.; to ~ to none in не отстъпвам пред никого по; to ~ a point правя отстъпка, отстъпвам по даден пункт (при спор); 3. предавам (се), отстъпвам (to на); отказвам се от; to ~ a fortress предавам крепост; to ~ o.s. prisoner предавам се в плен; to ~ possession отказвам се от/предавам/отстъпвам другиму собственост/имущество; to ~ precedence to давам предимство/преднина на; to ~ o.s. up to предавам се/отдавам се на (удоволствие, наклонност и пр.); поддавам се на (изкушение и пр.); to ~ up the ghost рет. предавам богу дух, умирам; 4. поддавам (се), не устоявам, не издържам, огъвам се (и прен.); the disease ~ed to treatment болестта се поддаде на лечение; the floor ~ ed under the weight подът не издържа на тежестта; the door ~ed to a strong push вратата се отвори с едно силно блъсване; 5. ам. отстъпвам/давам думата на друг (за изказване и пр.). [ji:ld] n 1. реколта, родитба; a good ~ of wheat добра житна реколта/добив; 2. производство, продукция; добив; milk ~ млеконадой; net ~ чист добив; high ~s високи добиви; ~ of wheat per acre добив на пшеница от акър; 3. печалба, доход; the ~s on his shares have decreased this year дивидентите от акциите му са по-ниски тази година.

yielding

- [ji:ldi¤] a 1. продуктивен; high-~ високопродуктивен; 2. мек, податлив, гъвкав; пластичен, еластичен; 3. отстъпчив.

yip

- [jip] (-pp-) ам. = yelp.

yippee

- ['jipi:] int радостно ликуване, тьржествуване ура!

yippie

- ['jipi] n ам. член на младежка интернационална група, проповядваща идеали, близки до тези на хипитата.

yippy

- ['jipi] =yippie.

yo-heave-ho

- ['jou,hi:v'hou] int мор. дружно ритмично провикване при вдигане на котва и пр.

yo-ho-ho

- [jouhou'hou] int 1. провикване за привличане на вниманието на някого; 2. = yo-heave-ho.

yo-yo

- ['joujou] n играчка, която се навива и развива на връв от движението на ръката, ю-ю.

yob

- [job] n sl. хлапак; хулиган.

yobo

- ['jobou] n sl. хлапак; хулиган.

yod

- [jod] n фон. йот.

yodel

- ['joudl] n 1. тиролски начин на пеене, йодел; 2. тиролско провикване. ['joudl] v пея по тиролски маниер.

yoga

- ['jougъ] n 1. индийско религиозно-философско учение, йога, йогизъм; 2. последовател на йогизма, йог(а); 3. система от физически и дихателни упражнения, практикувани от йогите.

yoghurt

- ['jogъrt] n кисело мляко, йогурт.

yogi

- ['jougi] n последовател на йогизма; учител/експерт по йогизъм.

yogic

- ['jougik] а йогийски.

yogin

- ['jougin] n последовател на йогизма; учител/експерт по йогизъм.

yogism

- ['jougizm] n йогизъм.

yoicks

- [joiks] int провикване на ловци на лисици.

yoke

- [jouk] n 1. ярем, хомот; to put to the ~ впрягам, запрягам; to come/pass under the ~ ист. преминавам под ярем; прен. признавам се за победен; 2. чифт запрегнати за работа волове; five ~ of oxen пет чифта впрегнати волове; 3. прен. иго, робство, владичество, ярем; to shake off the ~ отхвърлям/освобождавам се от властта/хомота/ярема; 4. тесни връзки (любовни, сьпружески и пр.); ~ of marriage съпружески хомот; 5. платка (на рокля, блуза, пола и пр.); 6. кобилица; 7. тех. скоба, гривна, хомот; 8. ав. ръчка за управление нa елеваторите. [jouk] v 1. впрягам в хомот/ярем; 2. прен. свързвам/ съединявам в брак и пр.; съчетавам; впрягам се, свързвам се; 3. работя заедно с.

yokefellow

- ['joukfelou] n другар/партньор в брака/работата и пр.

yokel

- ['joukъl] n недодялан човек, дръвник, селендур.

yolk

- [jouk] n жълтък на яйце.

yolk-bag

- ['joukbaeg] n ципа на жълтък.

yolk-sac

- ['jouksaek] n ципа на жълтък.

yolky

- ['jouki] а с голям жълтък; като жълтък. ['jouki] а мазен (за вьлна).

yon

- [jon] ост., поет., диал. = yonder.

yonder

- ['jondъ] pron, а оня там, който е/се вижда в далечината. ['jondъ] adv ей там; натам.

yoo-hoo

- ['ju:hu:] int за привличане на вниманието хей!

yore

- ['jo:] n: of ~ някога, отколе; in days of ~ едно време, много отдавна.

yorkist

- ['jo:kist] n, а ист. (привърженик) на Иоркската династия.

yorkshire

- ['jo:kshъ] n attr: ~ pudding пудинг, опечен в мазнина от печено говеждо месо; ~ terrier дребна порода териер с дълъг косъм.

you

- [ju] pron pers 1. ти; вие; на теб, ти; на вас, ви; тебе, те; вас, ви; sit down all of ~ седнете всички; 2. безлично: човек, всеки; ~ never know човек не знае, никога не знаеш; ~ soon get used to it бързо се свиква/свикваш; 3. при вьзклицание: ~ fool! (ax/ex, ти) глупак (такъв)! ~ idiot, ~! идиот с идиот! идиот такъв! ~'re another! ти да не си по-добър! и ти си такъв! ~-know-what/-who знаеш там какво/кой, да не казвам сега какво/кой.

you'd

- [ju:d] ськр. от you had, you would.

you'll

- [ju:l] ськратено от you will, you shall.

you're

- [jo:] ськр. от you are.

you've

- [ju:v] ськр. от you have.

yougoslav

- [] = Yugoslav.

yougoslavian

- [] = Yugoslavian.

young

- [jл¤] a I. млад; малък; младежки; незрял, неопитен; нов, пресен; скорошен, неотдавнашен; ~ child малко дете; ~ girl/lady девойка, младо момиче/жена; ~ man млад човек, младеж, момък; ~ thing млад човек/жена/момиче/същество; listen to me, ~ man/my ~ lady! слушайте, млади момко/ млада госпожице (фамилиарно или снизходително); ~ 'un разг. обрьщение (ей,) малкият/младок; ~ love/ambition, etc. младежка любов/амбиция и пр.; ~ blood 1) млади хора, младеж; 2) млади/нови членове на партия и пр.; 3) свежа струя, нови идеи/ веяния/ течения; my ~ man/woman разг. моят възлюблен/мил/възлюбена/мила; in o.'s ~ days на младини; Y. Turk член на партията на младотурците; the ~er Pitt, Pitt the ~er младият Пит, Пит младши, Пит-син; 2. ранен, намиращ се още в началото си, току-що започнал, започващ (за нощ, година, столетие и пр.); a ~ institution новоосновано/новооткрито учреждение; II. п 1. the ~ младите, младежите; децата; books for the ~ книги за деца/за младежта; ~ and old всички, и млади, и стари; to be kind to o.'s ~ers внимателен съм към по-малките; 2. сьбир. малките на животно, птица и пр.; with ~ бременна, стелна (за женско животно).

youngish

- ['jл¤gish] а сравнително млад; младолик.

youngling

- ['jл¤gli¤] n 1. поет. малко детенце; 2. животинче; 3. хлапак; 4. неопитен човек.

youngster

- ['jл¤stъ] n 1. дете, ocoб. живо/палаво момче; младок; 2. младеж; 3. ам. новак, начинаещ (в кариера и пр.); 4. малкото на животно, птица и пр.

younker

- ['jл¤kъ] ост. = youngster.

your

- [jo:] poss pron attr 1. твой, ваш; ~ son твоят син, синът ти; on ~ right (side) от дясната ти страна; 2. разг., обик. пренебр. твоят, вашият (прочут, прословут, прехвален), so this is ~ famous English beer, is it? това ли ви e прехвалената английска бира?

yours

- [jo:z] pass pron 1. predic твой, ваш; is this book ~? твоя ли e тази книга? a friend of ~ един твой приятел; you and ~ ти и близките ти/семейството ти, ти и имуществото ти/и всичко твое; 2. в края на писмо: ~ sincerely/faithfully, etc. твой/ваш искрен/ предан и пр.; ~ ever, ever ~ вечно твой/ваш; 3. ~ truly шег. аз, моя милост (който казвам това, който пишe тези редове); 4. what's ~ разг. какво ще пиеш? какво да поръчам за тебе?

yourself

- [juъ'self] pron (pl yourselves [jo:'selvz, juъ'selvz]) 1. refl себе си; сам; did you hurt ~? удари ли се? help yourselves to вземете си/сипете си от; 2. sl. ти; how's ~? (а) ти как си? 3. emph. сам(ият); you ~ said so, you said so ~ ти сам(ият) каза това; (all) by ~ самичък, без чужда помощ; you'll have to do it by ~ ще трябва да ro направиш сам/без чужда помощ; you were sitting by ~ ти седеше съвсем сам; Ђ you are not quite ~ today днес нещо не ти e добре/не приличаш на себе си/не си на себе си.

yourselves

- [] вж. yourself.

youth

- [ju:Ґ] n 1. младост, младини; the days of ~ младостта; in my (raw) ~ на младини, когато бях (съвсем) млад; in the first blush of ~ в първа младост; 2. (pl ~s [ju:z]) млад човек, младеж, юноша; 3. сьбир. млади хора/поколение, младеж; the ~ of the country младежта на страната; she likes to be surrounded by ~ тя обича да бъде обградена с млади хора; 4. attr младежки, за/на младежи (за движение, организация, фестивал и пр.); 5. ранен стадий на развитие/съществувание.

youthful

- ['ju:Ґful] а 1. млад, младежки, юношески; присъщ на младостта/на младите хора; характерен за младостта; свеж; енергичен жизнен, жизнерадостен, жив; 2. ранен; нов; 3. младолик.

yowl

- [jaul] v 1. вия, пищя, скимтя (от болка и пр.); 2. оплаквам се жалостиво; протестирам шумно. [jaul] n вой, писък, скимтене.

ytterbium

- [i'tъ:biъm] n хим. итербий.

yttrium

- ['itriъm] n хим. итрий.

yucca

- ['jлkъ] n бот. юка.

yugoslav

- ['jugъ,sla:v] I. а югославски; II. п югославянин.

yugoslavian

- ['jugъ,sla:viъn] I. а югославски; II. п югославянин.

yule

- [juil] n коледни празници, Коледа.

yule-tide

- ['ju:ltaid] n коледни празници, Коледа.

yule-tide log

- ['ju:ltaid,log] n бъдник (голям пьн, който гори в огнището на Бьдни вечер).

yum-yum

- [jлm'jлm] int изразява удоволствие от вида, вкуса на нещо вкусно ъм-м-м.

yummy

- ['jлmi] а разг. сладък, вкусен; привлекателен, съблазнителен.

yup

- [jлp] ам. = yep.

yurt

- ['juъt] n юрта.

z

- [zed] n 1. буквата z; 2. мат. зет; трета неизвестна величина.

zabaglione

- [za;ba:l'jouni:] n вид италиански сладкиш с вино.

zaffer

- ['zaefъ] n нечист кобалтов окис, използуван като синя боя в стъклописа, керамиката и пр.

zaffre

- ['zaefъ] n нечист кобалтов окис, използуван като синя боя в стъклописа, керамиката и пр.

zag

- [zaeg] n остър завой в поредица от зигзаговидни завои.

zany

- ['zeini] n 1. ист. шут, клоун, палячо; 2. смешник; глупак; смахнат човек. ['zeini] а палячовски, смешен; глуповат; смахнат.

zap

- [zaep] v (-pp-) sl. удрям, нападам, повалям; убивам.

zapateado

- [za:pъti'a:dou] n (жив испански солов танц с) ритмично потропване с крака.

zareba

- [zъ'ri:bъ] n араб. ограда от плет/колове около лагер и пр.

zariba

- [zъ'ri:bъ] n араб. ограда от плет/колове около лагер и пр.

zeal

- [zi:l] n усърдие, ревност, старание; стремеж, увлечение, жар, устрем.

zealot

- ['zelъt] n усърден радетел, фанатичен привърженик/последовател; фанатик.

zealotry

- ['zelъtri] n ревност, разпаленост; фанатизъм.

zealous

- ['zelъs] а ревностен, разпален, пламенен; фанатичен.

zebra

- ['zi:brъ] n 1. зоол. зебра; 2. attr набразден/нашарен като зебра; ~ crossing пешеходна пътека, зебра.

zebu

- ['zi:bu:] n зоол. зебу (Bos indicus).

zed

- [zed] n названието на буквата Z.

zedoary

- ['zedouъri] n ароматно вещество от корен на растения, използувано в медицината и парфюмерията.

zee

- [zi:] n ам. названието на буквата Z.

zeitgeist

- ['tsaitgaist] n нем. духът на времето; интелектуалните, моралните и културните тенденции на дадена епоха.

zemindar

- [zъ'minda:] n инд. ист. 1. областен управител; 2. земевладелец, който плаща данък на британското правителство.

zen

- [zen] n японска будистка секта.

zenana

- [zi'na:nъ] n женско отделение в къщата на заможен индус/иранец.

zend-Avesta

- [zendъ'vestъ] n свещените писания на зороастризма ( с коментар).

zenith

- ['zeniҐ] n 1. астр. зенит; 2. прен. връхна/кулминационна точка; апогей; разцвет; at the ~ of fame на върха на славата.

zenith distance

- ['zeniҐ,distъns] n астр. зенитно разстояние.

zenithal

- ['zeniҐъl] а астр. зенитен.

zeolite

- ['zi:ъlait] n минер. цеолит.

zephyr

- ['zefъ] n 1. лек западен вятър; 2. поет. лек ветрец, полъх, зефир; 3. текст. мека лeка материя; 4. сп. фланелка.

zeppelin

- ['zepъlin] n ав. цепелин.

zero

- ['ziъrou] n 1. нула; нищо; 2. нулева/начална точка на термометър/скала и пр.; below ~ под нулата (за температура); absolute ~ абсолютна нула (-273.15° С); 3. ~ (hour) часът, определен за започване на военни и др. действия (настьпление, излитане и пр.); прен. решителен/критичен/съдбоносен час; 4. най-ниска точка; нищожество, несъществуване; нула; 5. attr нулев, липсващ, несъществуващ; ~ gravity безтегловност; ~ visibility 1) вертикална видимост до 50 фута; 2) хоризонтална видимост под 165 фута.

zero

- ['ziъrou] 1. поставям/нагласям прибор/уред на нула; 2. to ~ in on прицелвам се точно в (целта); прен. насочвам всичките си усилия към.

zest

- [zest] n 1. вкус, сладост; пикантност; 2. голямо удоволствие/интерес; увлечение, жар; to add/give (a) ~ to правя по-интересен/по-пикантен; to do s.th. with ~ правя нещо с увлечение/жар; 3. кора от лимон/портокал (като подправка).

zestful

- ['zestful] а увлечен, вършещ нещо с охота/жар.

zesty

- ['zesti] а 1. охотен; 2. пикантен.

zeta

- ['zi:tъ] n гръцката буква зета.

zeugma

- ['zju:gmъ] n стилистичната фигура зевгма.

zeus

- [zju:s] n мит. Зевс.

zibet

- ['zibit] n 1. Зоол. азиатска цибетка (Viverra zibetha); 2. парфюм, получаван от нейните жлези.

zibeth

- ['zibiҐ] n 1. Зоол. азиатска цибетка (Viverra zibetha); 2. парфюм, получаван от нейните жлези.

zigzag

- ['zigzaeg] n зигзаг, зигзагообразна линия/пътека/ път и пр. ['zigzaeg] v (-gg-) движа се зигзагообразно/на зигзаг, правя зигзагообразни завой/зигзаги. ['zigzaeg] а зигзаговиден, зигзагообразен, на зигзаги.

zillion

- ['ziljъn] n ам. разг. неопределено голямо число; безкрайно много, безброй.

zinc

- [zi¤k] n цинк, attr цинков; flowers of ~, ~ oxide бял цинков окис, използуван за бяла боя цинквайс. [zi¤k] v (zinced, zinked, zincked [zi¤kt]) поцинковам, галванизирам.

zinc blend

- ['zi¤k,blend] n сфалерит, цинков сулфид (руда).

zinc white

- ['zi¤k,wait] n цинков окис, цинквайс.

zincograph

- ['zi¤kъgra:f] n (отпечатък от) цинкографско клише.

zincography

- [zi¤'kogrъfi] n цинкография.

zing

- [zi¤] n рaзг. 1. жизненост, оживеност; енергия, сила; 2. aм. силно бръмчене; рязък шум. [zi¤] v движа се бързо с бръмчене; правя (нещо) с рязък шум.

zingaro

- ['zi¤ъrou] n (pl -i) um. циганин.

zingy

- ['zi¤i] а разг. чудесен, файнски (за дреха и пр.).

zinnia

- ['ziniъ] n бот. циния.

zionism

- ['zaiъnizm] n ционизъм.

zionist

- ['zaiъnist] I. а ционистки; II. n ционист.

zip

- [zip] n 1. свистене (на куршум); шум от внезапно раздиране (на плат и пр.); 2. цип; 3. разг. енергия, сила; темперамент. [zip] v (-pp-) 1. отварям/затварям с цип; she ~ped her bag open тя разтвори ципа на чантата си; 2. движа се/правя нещо бързо/енергично; 3. свистя, профучавам (за куршум и пр.); 4. ускорявам, усилвам; превозвам/пренасям бързо; 5. оживявам, правя по-интересен.

zip code

- ['zipkoud] n ам. пощенски код.

zip-fastener

- ['zip,fa:snъ] n цип.

zipper

- ['zipъ] n 1. цип; 2. pl ботинка/ботуш и пр., който се затваря с цип.

zippy

- ['zipi] а разг. жив, пъргав, енергичен.

zircon

- ['zъ:kъn] n минер. циркон.

zirconium

- [zъ:'kouniъm] n хим. цирконий.

zither

- ['ziъ] n муз. цитра.

zodiac

- ['zoudiaek] n 1. зодиак; signs of the ~ знаци на зодияка, зодии; диаграма на зодиака и зодиите; 2. пълен цикъл/кръг.

zodiacal

- [zou'daiъkl] а зодиакален.

zoic

- ['zouik] а показващ следи от живот; геол. съдържащ вкаменелости.

zombi

- ['zombi] n 1. съживен с магия мъртвец; 2. разг. глупак; чудак; дървеняк; 3. воен. sl. новобранец; 4. вид коктейл; 5. разг. автомат.

zombie

- ['zombi] = zombi.

zonal

- ['zounъl] а зонален.

zonate

- ['zouneit] а бот., зоол. нареден в редици; на ивици/пояси.

zone

- [zoun] n 1. зона, пояс; frigid/temperate/torrid ~ полярен/умерен/тропически пояс; war ~ военна зона; danger ~ опасна/застрашена зона; 2. черта, рязка, ивица; 3. облаcт, район; 4. attr зонален, регионален; геогр. поясен, зонален; ~ time зонално време. [zoun] v 1. ограждам (като) с пояс; 2. подреждам в/разпределям на зони; 3. причислявам към зона/ район.

zoning

- ['zouni¤] n 1. градоустройство планиране на жилищни, търговски, индустриални и пр. площи; 2. райониране.

zoo

- [zu:] n разг. зоологическа градина, зоопарк.

zoogeoraphy

- [zouъdji'ogrъfi] n зоогеография.

zoography

- [zou'ogrъfi] n описателна зоология; зоография.

zooid

- ['zouъid] n биол. организъм, получен чрез делене/ пъпкуване.

zoolatry

- [zou'olъtri] n обожествяване на животни, зоолатрия.

zoological

- [zouъ'lodjikl] а зоологически; ~ gardens зоологическа градина.

zoologist

- [zou'olъdjist] n зоолог.

zoology

- [zou'olъdji] n зоология.

zoom

- [zu:m] v 1. ав. издигам се рязко на голяма височина (за самолет); 2. движа се/придвижвам се бързо/ шумно/с бръмчене; 3. повишавам се рязко (за цени); поскъпвам рязко (за стоки и пр.). [zu:m] n 1. ав. рязко изкачване, вертикално излитане; 2. бръмчене, жужене; бучене; ~ lens подвижен обектив (на камера и пр.).

zoomorphism

- [zouъ'mo:fizm] n представяне на богове и свръхестествени същества във вид/с образ на животни, зооморфизъм.

zoophyte

- ['zouъfait] n растениевидно животно (актиния, медуза, кoрал и пр.), зоофит.

zooplankter

- ['zouъplae¤ktъ] n жив организъм, съставящ планктон.

zooplankton

- ['zouъ'plae¤ktъn] n планктон, състоящ се от живи организми.

zoospore

- ['zouъspo:] n самостоятелно движеща се спора (на водорaсли, гьби и пр.), зооспора.

zoot suit

- ['zu:tsu:t] n мъжки костюм с дълъг жакет и стесняващи се надолу панталони.

zori

- ['zori] n яп. вид сандали (от слама, кожа или гума).

zouave

- ['zu:a:v] n ист. войник от алжирските полкове на френската пехота, носещи ориенталски униформи, зуав.

zounds

- [zaundz] int изразява гняв, протест, вьзмущение дявол да го вземе! по дяволите!

zucchini

- [zu'ki:ni] n ит. дребен сорт тиквички (зарзават).

zwieback

- ['tsvi:ba:k] n нем. вид сухар.

zygoma

- [zi'goumъ] n (pl -mata [-mъtъ]) анат. скула.

zymosis

- [zi'mousis] n (pl -ses [-si:z]) 1. ферментация; 2. = zymotic disease (вж. zymotic 2).

zymotic

- [zi'motik] a 1. отнасящ се до/свързан с/причинен от/причиняващ ферментация; 2. ~ disease заразна/ инфекциозна/епидемична болест.

zymurgy

- ['zaimъdji] n клон от приложната химия, занимаващ се с ферментационните процеси; технология на ферментационното производство.